Acta herbologica
type: channel
description: Acta herbologica je naučni časopis koji objavljuje radove iz svih relevantnih oblasti nauke o korovima: biologija, invazivnost, diverzitet i kartiranje korovske flore i vegetacije; ekologija i populaciona varijabilnost korova; rezistentnost i otpornost korova na herbicide; interakcija usev-korov, pragovi štetnosti i kritično vreme suzbijanja korova; integralno suzbijanje korova proaktivnim (preventivnim) i reaktivnim (agrotehničkim, fizičkim, biološkim i henijskim) merama na poljoprivrednim i nepoljoprivrednim površinama; tehnologija i kvalitet primene herbicida; regulatori rasta biljaka; mogućnost upotrebe korova u korisne svrhe, kao i druga aktuelna pitanja iz ove naučne oblasti.
publisher: Herbološko društvo Srbije
language: sr-Latn
publication name: Acta herbologica
issn: 0354-4311
copyright: Autori koji objavljuju u ovom časopisu pristaju na sledeće uslove: Autori zadržavaju autorska prava i pružaju časopisu pravo prvog objavljivanja rada i licenciraju ga "Creative Commons Attribution licencom" koja omogućava drugima da dele rad, uz uslov navođenja autorstva i izvornog objavljivanja u ovom časopisu. Autori mogu izraditi zasebne, ugovorne aranžmane za neekskluzivnu distribuciju članka objavljenog u časopisu (npr. postavljanje u institucionalni repozitorijum ili objavljivanje u knjizi), uz navođenje da je članak izvorno objavljen u ovom časopisu. Autorima je dozvoljeno i podstiču se da postave objavljeni članak onlajn (npr. u institucionalni repozitorijum ili na svoju internet stranicu) pre ili tokom postupka prijave rukopisa, s obzirom da takav postupak može voditi produktivnoj razmeni ideja i ranijoj i većoj citiranosti objavljenog članka (Vidi Efekti otvorenog pristupa).
items: Anatomska i mikromorfološka analiza korena, stabla i lista vrste Echinochloa crus-galli (L) Beauv.
items: English
items: ANALIZA BIOMASE KOROVA I OZIMIH POKROVNIH USEVA PRE SETVE SOJE U ODRŽIVIM SISTEMIMA PROIZVODNJE
items: Unapređenje efikasnosti suzbijanja korova primenom daljinske detekcije i pravilnog izbora tipa rasprskivača i norme tretiranja
items: Upotrebna vrijednost korova grada Mostara (Bosna i Hercegovina)
items: Uticaj hidrolata lavande na klijavost odabranih biljnih vrsta
items: Suzbijanje Sorghum halepense u soji prskalicom sa ATAR smart sprayer sistemom
items: Engleski
items: Reakcija populacija Sorghum halepense (L.) Pers. na nikosulfuron, rimsulfuron i cikloksidim u Bosni i Hercegovini
items: Izolacija, karakterizacija i herbicidni potencijal zemljišnih aktinobakterija
items: Mere održavanja kao faktor suzbijanja korova u urbanim travnjacima
items: Rezerve semena korovskih biljaka u zemljištu u funkciji biodiverziteta
items: Uticaj tipa rasprskivača i ađuvanta na efikasnost nikosulfurona u suzbijanju pojedinih korova u usevu kukuruza (Zea mays L.)
items: In vitro procena antifungalne aktivnosti etarskih ulja vrsta roda Artemisia (A. absinthium, A. dracunculus i A. vulgaris)
items: Ramanova spektroskopija kao odgovarajuća metoda za hemijsku diskriminaciju uzoraka semena ulja divlje konoplje
items: Prilog radprostranjenju pojedinih invazivnih biljnih vrsta u Kantonu Sarajevo
items: Stellaria media (L.) Vill. (common chickweed) - strong or weak competitor in the autumn and early-spring sown crops?
items: UPOTREBA MALČEVA U SUZBIJANJU KOROVA U PITOMOJ NANI (MENTHA PIPERITA)
items: Alelopatski potencijal biljnog ekstrakta iz stabla Cuscuta campestris Yunck.
items: Efekat dva različita herbicida na korovsku floru u soji
items: Prilog fitocenologiji i ekoloskim odnosima ambrozije (Ambrosia artemisiifolia L.) u Kantonu Sarajevo
items: Floristička analiza korova u povrtnjacima u organskoj proizvodnji
items: PARAKVAT I DRUGI HERBICIDI – DESIKANTI I IZBELJIVAČI – NJIHOV UTICAJ NA KOROVE, USEVE I ZDRAVLJE LJUDI I ŽIVOTINJA
items: Ispravka: Efekat godine na morfološka i ornamentalna svojstva stepskog božura (Vol 32, No 1, p. 65-72, 2023)
items: Primena kombinacije herbicida tritosulfuron i florasulam bespilotnom letelicom u usevu ozime pšenice
items: FITOTOKSIČNOST NIKOSULFURONA NA VEGETATIVNE PARAMETRE I KOMPONENTE PRINOSA PASULJA (PHASEOLUS VULGARIS L.)
items: Uticaj redukovane primene herbicida i mehaničkih mera na svežu nadzemnu masu širokolisnih korova u usevu soje
items: Floristički sastav i održavanje vegetacionog pokrivača u organski održavanom vinogradu
items: Uporedna analiza mikromorfoloških i anatomskih karakteristika dve vrste iz roda Artemisia
items: Dve decenije useva tolerantnih na herbicide u Republici Srbiji

Anatomska i mikromorfološka analiza korena, stabla i lista vrste Echinochloa crus-galli (L) Beauv.
type: item
description: Cilj ovog istraživanja bio je da se ispita i okarakteriše anatomska građa vegetativnih organa vrste Echinochloa crus-galli (L.) Beauv., poznate kao korovsko proso ili koštan. Ova biljka pripada porodici Poaceae i predstavlja čestu korovsku vrstu koja se javlja na parcelama na kojima se gaje mnoge gajene biljke. Za potrebe ovog istraživanja, sakupljene su potpuno razvijene jedinke sa oglednog polja Instituta za povrtarstvo u Smederevskoj Palanci, a za anatomsko ispitivanje korena, stabla i listova primenjeno je nekoliko različitih metoda pripreme mikroskopskih preparata. Korovsko proso ima visoke potrebe za vodom i pripada higrofilnim vrstama korova (F4), što se u anatomskoj ogleda kroz dobro razvijen aerenhim, tj kroz prisustvo krupnih međućelijskih prostora u stablu i korenu. Generalno govoreći, u pogledu nekih anatomskih karakteristika, poput prisustva ne samo lignifikovanog endodrmisa već i lignifikovanog egzidermisa, E. crus-galli deli sličnosti sa anatomskom građom pirinča (Oryza sativa L.), na čijim poljima ova vrsta se smatra jednim od najproblematičnijih korova. Anatomska građa stabla je tipična za monokotile, sa jednoćelijskim epidermisom na površini, hipodermisom građenim od hlorenhima i sklerenhima, dok su kolateralni provodni snopići razbacani po najvećem delu stabla i okruženi dobro razvijenim parenhimskim tkivom. U anatomskom pogledu listovi se odlikuju tzv Krancovom anatomijom tipičnom za biljke sa C4 tipom fotosinteze. Površina listova se odlikuje prisustvom kratkih nežlezdanih dlaka koje se javljaju se na obe površine lista, adaksijalnoj i abaksijalnoj, dok su ćelije sa kristalima silicijum-dioksida prisutne isključivo u adaksijalnom epidermisu. Navedene morfo-anatomske karakteristike mogu biti značajan faktor u apsorpciji folijarno primenjenih herbicida, pa bi razumevanje njihove uloge moglo biti od velike važnosti za uspešnu hemijsku kontrolu.
subject: Članci
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
creator: Darko Jovanović
creator: Dragana Rančić
rights: Sva prava zadržana (c) 2025 Acta herbologica
date: 2025-07-27
publication date: 2025-07-27
starting page: 55
ending page: 66
doi: 10.5937/34ah-58512

English
type: item
description: Bilans vode u četinarskoj šumi u kojoj dominiraju Picea abies [L.] i Pinus cembra [L.]) je centralni proces koji doprinosi globalnom kruženju ugljenika i vode. Kvantifikovanje uloge glavnih biotičkih i abiotičkih agenasa vodnog bilansa, odnosno lišajeva i magle, je stoga važno za bolje razumevanje ovog procesa. Metode za kvantifikaciju ravnoteže vode, kao što su evapotranspiracija, padavine, temperatura, imaju nekoliko nedostataka, kao što je destruktivno uzorkovanje ili poduzorkovanje. Razvili smo i testirali statistički pristup zasnovan na Pithon-u zasnovan na izračunatim parametrima životne sredine i klime dobijenim iz merenja Eddi kovarijanse četinarskih šuma iz terenskog eksperimenta sa dominantnim švajcarskim borom i smrče kao glavnim vrstama drveća. Kvantifikovali smo zapreminu ključnih meteoroloških parametara u šumskim krošnjama sa starim (>200 godina) i mladim (< 30 godina) stablima i relativnu zapreminu vodene pare koja pokazuje znake doprinosa magle. Podaci su upoređeni korišćenjem Matplotlib biblioteke Pithon-a za statističku analizu za oba tipa stabala. Magla i lišajevi su identifikovani sa visokom preciznošću iu snažnoj korelaciji sa sadržajem vode u četinarskim šumama. Naši podaci pokazuju da je ovo moćan pristup u uzgoju šuma za kvantifikaciju vodnog bilansa pomoću Pithon-a i statističke analize skupova podataka. Za razliku od drugih metoda, Pithon-ove programske biblioteke predstavljaju fleksibilan, ali moćan pristup analizi podataka. Pored toga, izvršena su nedestruktivna terenska merenja, koja su obuhvatila celokupno područje istraživanja i dala prostorno eksplicitne informacije o zdravlju šuma. Ovakav integrisani pristup otvara širok spektar mogućnosti istraživanja u oblasti očuvanja prirode i upravljanja zemljištem u zaštićenim područjima planinskih četinarskih šuma.
subject: Članci
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Polina Lemenkova
rights: Sva prava zadržana (c) 2025 Acta herbologica
date: 2025-07-27
publication date: 2025-07-27
starting page: 7
ending page: 21
doi: 10.5937/34ah-57901

ANALIZA BIOMASE KOROVA I OZIMIH POKROVNIH USEVA PRE SETVE SOJE U ODRŽIVIM SISTEMIMA PROIZVODNJE
type: item
description: Ova studija ispituje ulogu ozimih pokrivnih useva u kontroli korova u low input i organskoj proizvodnji pre setve soje. Korovi predstavljaju kontinuirani izazov u ​​biljnoj proizvodnji, posebno u organskoj proizvodnji, koji zahteva efikasne strategije upravljanja kako bi se osigurali visoki prinosi, stabilna proizvodnja i ekološka održivost. Tradicionalno, upotreba herbicidi se podrazumevala, ali postoji opravdana zabrinutost zbog njihovog uticaja na životnu sredinu, pomerila je fokus ka održivim poljoprivrednim praksama. Ovo istraživanje obuhvata upotrebu ozimih pokrovnih useva, kao što su raž i mešavina graška i ovsa, u cilju smanjenja biomase korova u low input i organskim proizvodnim sistemima. Ogledi su rađeni tokom tri godine u Srbiji (2019-2022), dobijeni rezultati pokazuju da pokrovni usevi značajno smanjuju biomasu korova, a raž se pokazala kao jak konkurent. Studija naglašava potencijal pokrovnih useva kao efikasne ekološke strategije za upravljanje korovima pre setve soje, nudeći prednosti kao što su smanjena upotreba herbicida, konzervacijska obrada zemljišta, poboljšano zdravlje zemljišta, prevencija erozije i bolji dugoročni prinosi useva.
subject: Članci
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
creator: Ljiljana Nikolić
creator: Marjana Vasiljević
creator: Bojan Vojnov
creator: Žarko Ristić
creator: Srđan Šeremešić
rights: Sva prava zadržana (c) 2025 Acta herbologica
date: 2025-07-27
publication date: 2025-07-27
starting page: 45
ending page: 54
doi: 10.5937/34ah-58289

Unapređenje efikasnosti suzbijanja korova primenom daljinske detekcije i pravilnog izbora tipa rasprskivača i norme tretiranja
type: item
description: Ova studija istražuje mogućnosti integracije tehnologije bespilotnih letelica (UAV) sa optimizovanim tehnikama primene herbicida u cilju povećanja efikasnosti suzbijanja korova. Terenski ogled je izveden u usevu kukuruza (Zea mays L.) u fazi 4–6 listova (BBCH 14–16), kombinujući multispektralno snimanje dronom pre tretmana sa različitim tipovima rasprskivača i normama utroška tečnosti. Na osnovu podataka dobijenih UAV snimanjem kreirane su mape zakorovljenosti koje su omogućile ciljan pristup tretiranju, dok je količina depozita na biljkama određena primenom fluorescentnog trejsera i spektrofotometrijskom analizom. Rezultati su pokazali da su TD-ADF dvomlazni rasprskivači ostvarili najveću efikasnost depozicije, naročito pri nižim normama (133–155 L/ha). Takođe je utvrđeno da smanjene norme tretiranja mogu zadržati ili čak poboljšati količinu depozita kada su uparene sa odgovarajućim izborom rasprskivača i brzinom kretanja. Dobijeni rezultati potkrepljuju primenu sistema niskih normi i preciznog prskanja vođenih daljinskom detekcijom, sa ciljem smanjenja troškova i negativnog uticaja na životnu sredinu, uz očuvanje ili poboljšanje efikasnosti suzbijanja korova. Ovakav integrativni pristup u potpunosti je u skladu sa ciljevima održive i precizne poljoprivrede.
subject: Članci
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
creator: Filip Vasić
creator: Aleksandar Sedlar
creator: Lazar Turšijan
rights: Sva prava zadržana (c) 2025 Acta herbologica
date: 2025-07-27
publication date: 2025-07-27
starting page: 23
ending page: 31
doi: 10.5937/34ah-57937

Upotrebna vrijednost korova grada Mostara (Bosna i Hercegovina)
type: item
description: Biljke koje čovjeku nisu cilj uzgoja nazivaju se korovima, a te biljke pojavile su se zajedno s razvojem poljoprivrede još u pretpovijesnom razdoblju. Osim brojnih negativnosti koje su pripisane korovima, tijekom prošlosti korovi su bili važni za preživljavanje gladi na ovim područjima, kao i za liječenje određenih bolesti. Također, korovne vrste služe pčelama za skupljanje nektara te pticama i domaćim životinjama kao izvorište hrane. Na području grada Mostara (Federacija Bosne i Hercegovine, Bosna i Hercegovina) tijekom vegetacijskog razdoblja 2022. i 2023. godine provedeno je florističko istraživanje korovnih vrsta. Istraživanjem je zabilježeno 85 korovnih vrsta koje rastu na ovom području i koje su razvrstane u 21 porodicu. Taksonomskom analizom korovnih vrsta zabilježenih na području grada Mostara uočava se dominacija pripadnika iz porodice Poaceae s 31 korovnom vrstom (36%). Zatim slijedi porodica Asteraceae s 15 korovnih vrsta (18%), porodica Polygonaceae s osam korovnih vrsta (9%) i porodica Amaranthaceae sa sedam korovnih vrsta (8%), dok su ostale porodice slabije zastupljene. Dominiraju jednogodišnje biljke, a u spektru životnih oblika dominiraju terofiti s 50 korovnih vrsta (59%). Prema uporabnoj vrijednosti, najbrojnije su korovne vrste koje se koriste za prehranu (25%) i kao ljekovito bilje (24%), zatim slijede korovi koji se koriste kao krma, ukrasne i medonosne vrste. Veći broj korovnih vrsta ima više uporabnih vrijednosti.
subject: Članci
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
creator: Helena Brekalo
rights: Sva prava zadržana (c) 2025 Acta herbologica
date: 2025-07-27
publication date: 2025-07-27
starting page: 33
ending page: 43
doi: 10.5937/34ah-58229

Uticaj hidrolata lavande na klijavost odabranih biljnih vrsta
type: item
description: U ovom istraživanju ispitivan je uticaj hidrolata lavande (Lavandula angustifolia) na klijavost odabranih gajenih i korovskih vrsta. Hidrolat lavande, poznat po različitim biološkim svojstvima, nusproizvod je destilacije etarskog ulja lavande. Ispitane su četiri koncentracije hidrolata (10, 20, 50 i 100%) na klijavost semena suncokreta (Helianthus annuus), pšenice (Triticum spp.), pepleljuge (Chenopodium album) i tušta (Portulaca oleracea). Rezultati pokazuju da je hidrolat značajno smanjio klijavost semena C. album, sa vrednostima od 37,25 do 50,98% pri nižim koncentracijama. Najizraženiji efekat uočен je kod P. oleracea, gde su sve primenjene koncentracije značajno umanjile klijavost: 10, 20, 50 i 100% hidrolata smanjili su klijavost za 78, 92, 88 i 100%, respektivno. Hidrolat lavande je imao značajan inhibicioni efekat na klijavost svih ispitivanih vrsta, pri čemu je najveća koncentracija izazvala najjače suzbijanje. Statistički značajne razlike u rastu hipokotila i epikotila korovskih vrsta zabeležene su pri svim koncentracijama u odnosu na kontrolu. Hidrolat je efikasnije smanjivao rast korova nego ratarskih kultura, što ukazuje na njegov potencijal kao bioherbicida, posebno pri višim koncentracijama.
subject: Članci
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
creator: Stefan Ugrinov
creator: Nataša Mandić
creator: Milena Popov
creator: Milica Aćimović
creator: Tijana Stojanović
creator: Anastasia Rodić
rights: Sva prava zadržana (c) 2026 Acta herbologica
date: 2026-01-28
publication date: 2026-01-28
starting page: 117
ending page: 124
doi: 10.5937/34ah-62501

Suzbijanje Sorghum halepense u soji prskalicom sa ATAR smart sprayer sistemom
type: item
description: ATAR Smart Sprayer predstavlja inovativni sistem kreiran od strane startap firme ATAR AGTEK d.o.o i koji omogućava precizno prepoznavanje i tretiranje korova i može se jednostavno integrisati na bilo koju vrstu prskalice. Sistem se sastoji od kamera koje tokom kretanja snimaju površinu polja ispred prskalice, a snimci se prosleđuju naprednom čipu veštačke inteligencije koji ih u realnom vremenu analizira i aktivira potrebne rasprskivače kako bi se ciljano i efikasno tretirao samo detektovan korov. U 2023. i 2024. godini na oglednim poljima Instituta za ratarstvo i povrtarstvo ispitivana je preciznost ovog sistema u prepoznavanju i efikasnost u suzbijanju divljeg sirka iz rizoma u usevu soje. Za ispitivanja su odabrana polja sa veoma neujednačenom distribucijom biljaka divljeg sirka i gde je procenjeno da je opravdano njegovo suzbijanje. U oba ogleda primenjen je posle nicanja preparat na bazi kletodima (144 g a.i. ha-1) u fazama 13-31 BBCH skale divljeg sirka i fazama 12-13 BBCH soje, po celoj površini i samo gde je detektovano prisustvo biljaka divljeg sirka ATAR Smart Sprayer sistemom. U 2023. godini izveden je ogled bez ponavljanja za potvrdu dok je ogled u 2024. godini je postavljen po slučajnom blok sistemu u tri ponavljanja Za potvrdu o efikasnom prepoznavanju i tretiranju korova na svakoj osnovnoj parceli korišćeno je po 5 horizontalno i vertikalno postavljenih vodosenzibilnih kartica pored biljaka korova i SnapCard aplikacija za analizu % pokrovnosti. Najvažnijji parametar bila je efikasnost, odnosno udeo broja suzbijenih biljaka korova 15 dana posle primene herbicida, a koji je ocenjen na uzorku površine 400 m2 na sredini svake osnovne parcele. Takođe, za svaku parcelu kreirana je mapa tretiranih delova parcela i obračunat procenat tretirane površine. Analiza vodosenzibilnih papira potvrdila je da je korov u potpunosti bio prepoznat i kvalitetno tretiran korišćenjem ovog inovativnog pristupa. Kreirane mape tretiranja potvrdile su da je u 2023. godini tretir…
subject: Članci
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
creator: Goran Malidza
creator: Filip Injac
creator: Jovana Krstić
rights: Sva prava zadržana (c) 2026 Acta herbologica
date: 2026-01-28
publication date: 2026-01-28
starting page: 133
ending page: 142
doi: 10.5937/34ah-63319

Engleski
type: item
description: Soja (Glycine max L. Merr.) i ozima pšenica (Triticum aestivum L.) predstavljaju važne poljoprivredne kulture, čija su klijavost i rani porast ključni za postizanje visokih prinosa. U ovom istraživanju je ispitivan biostimulativni potencijal hidrolata Angelica archangelica, sporednog proizvoda dobijenog tokom destilacije etarskog ulja, na semenu soje i pšenice. Semena su tretirana rastvorima hidrolata različitih koncentracija (0,25%, 0,5%, 1%, 5% i 10%), a testovi klijanja sprovedeni su u kontrolisanim laboratorijskim uslovima. Rezultati su pokazali da tretmani hidrolatom značajno povećavaju dužinu klijanaca kod obe kulture u poređenju sa kontrolom. Najveći porast zabeležen je pri koncentraciji od 10% - kod soje 5,77 cm, a kod pšenice 3,13 cm. Niže koncentracije takođe su imale pozitivan efekat, ali slabijeg intenziteta. Dobijeni rezultati potvrđuju da hidrolat A. archangelica pozitivno utiče na klijanje i rani razvoj biljaka, ukazujući na njegov potencijal kao prirodnog biostimulatora u održivoj poljoprivredi. Kako su hidrolati ekološki bezbedni i nedovoljno istraženi u poljoprivrednoj praksi, potrebna su dalja istraživanja u poljskim uslovima radi optimizacije njihove primene i potpunog iskorišćenja njihovog potencijala za unapređenje rasta biljaka.
subject: Članci
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
creator: Jovan Lazarević
creator: Isidora Knežević
creator: Mirela Matković Stojšin
creator: Dragana Stevanović
creator: Predrag Brković
creator: Jelena Damnjanović
rights: Sva prava zadržana (c) 2026 Acta herbologica
date: 2026-01-28
publication date: 2026-01-28
starting page: 125
ending page: 132
doi: 10.5937/34ah-62512

Reakcija populacija Sorghum halepense (L.) Pers. na nikosulfuron, rimsulfuron i cikloksidim u Bosni i Hercegovini
type: item
description: Rezistentnost Sogrhum halepense L. (Pers.) na jedinjenja iz grupe inhibitora acetolaktat sintetaze (ALS inhibitore) konstatovana je u mnogim slučajevima, međutim na teritoriji Bosne i Hercegovine do sada nije zvanično potvrđena. Za ispitivanje reakcije četiri populacije na aktivne supstance: nikosulfuron, rimsulfuron i cikloksidim korišćeni su rizomi. Rezistentnost je procijenjena korišćenjem molekularne tehnike zasnovanoj na PCR tehnologiji i biotesta. Nikosulfuron i rimsulfuron su primijenjeni u različitim količinama (0,5×, 1×, 1,5× i 2× od količine koja je preporučena za primjenu u poljskim uslovima), dok je cikloksidim primjenjen u preporučenoj količini (1×). Ocjena fitotoksičnosti je vršena 20 dana nakon tretmana. Rezistentnost na nikosulfuron i rimsulfuron potvrđena je kod dvije populacije, dok su sve analizirane populacije bile osjetljive na cikloksidim. Molekularnom analizom je konstatovana mutacija na mjestu Trp574-Leu, u frekvenciji 14% i 50%. S obzirom na obim proizvodnje kukuruza i značaj primjene herbicida iz grupe ALS inhibitora u kontroli korova, rano otkrivanje i primjena integralnih mjera u suzbijanju korova ključni su za odgađanje i spriječavanje širenja rezistentnog divljeg sirka.
subject: Članci
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
creator: Biljana Kelečević
creator: Siniša Mitrić
creator: Maja Simić
creator: Renata Dejanović
rights: Sva prava zadržana (c) 2026 Acta herbologica
date: 2026-01-28
publication date: 2026-01-28
starting page: 107
ending page: 116
doi: 10.5937/34ah-61504

Izolacija, karakterizacija i herbicidni potencijal zemljišnih aktinobakterija
type: item
description: U laboratorijskim uslovima testiran je uticaj primarnog inokuluma 22 izolata aktinobakterija izolovanih iz obradivog zemljišta, na klijavost semena i dužinu korenka i stabaoca kukuruza, Setaria glauca i Sorghum halepense. Suspenzije 8 izolata aktinobakterija pokazale su različite nivoe inhibitornog delovanja na klijavost i porast klijanaca testiranih biljaka. Na osnovu rezultata dobijenih u preliminarnom testu, odabrano je 5 izolata aktinobakterija koje su ispoljile značajan inhibitorni efekat na jednu ili obe korovske vrste, a najmanji negativni uticaj na kukuruz. Izolat SI I izdvojio se kao najbolji kandidat za dalja ispitivanja jer je inhibicija merenih parametara kukuruza bila manja od 18%, a kod korovskih vrsta veća od 81%.
subject: Članci
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
creator: Jelena Gajic Umiljendic
creator: Marija Sarić-Krsmanović
creator: Miloš Vasić
creator: Ljiljana Šantrić
rights: Sva prava zadržana (c) 2026 Acta herbologica
date: 2026-01-28
publication date: 2026-01-28
starting page: 97
ending page: 106
doi: 10.5937/34ah-61426

Mere održavanja kao faktor suzbijanja korova u urbanim travnjacima
type: item
description: Dobro zasnovan travnjak je lako održavan travnjak. Dobro održavan travnjak je lak za upravljanje. Isto tako ovaj travnjak je mnogo jeftiniji za održavanje, uštede su primetne. Za velika preduzeća, gradove, okruge i države ovakav način rada i planiranja doprinosi uštedama u budžetu. Prisustvo korova u dobro zasnovanom travnjaku se ne zapaža brzo, a primena adekvatnih mera održavanja produžuje potrebu za merama borbe protiv korova u njemu. Primena pojedinih mera nege i održavanja se odlaže za dugi period, a i njihova učestalost sprovodjenja. Pored ekonomske dobiti, koriti od primene pravilnog zasnivanja i održavanja je i estetska, ali i ekološka.
subject: Članci
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
creator: Nenad Stavretović
creator: Jovana Petrović
creator: Marija Pešikan
rights: Sva prava zadržana (c) 2026 Acta herbologica
date: 2026-01-28
publication date: 2026-01-28
starting page: 81
ending page: 96
doi: 10.5937/34ah-61711

Rezerve semena korovskih biljaka u zemljištu u funkciji biodiverziteta
type: item
description: Efekti intenziviranja savremene poljoprivredne prakse su do sada dobro opisani na nadzemni sastav korova, ali je vrlo malo istražen uticaj na rezerve semena korovskih biljaka u zemljištu. Iz tog razloga, tokom tokom tri godine (2014-2017) uzorkovano je zemljište i procenjena brojnost semena korova u zemljištu osam različitih sistemima biljne proizvodnje: (i) monokultura kukuruza, ozime pšenice i soje, (ii) dvopoljni plodored (kukuruz - ozima pšenica) sa i bez primene mineralnog đubriva, (iii) tropoljni plodored (kukuruz - ozima pšenica - soja) sa primenom mineralnog đubriva, sa primenom stajnjaka i bez primene đubriva. Procenjena rezerva semena u zemljištu poslužila je za izračunavanje α i β indeksa diverziteta i utvrđivanje raznovrsnosti, bogatstva i ujednačenosti korovske zajednice. Indeksi diverziteta potvrdili su da na diverzitet korovske zajednice utiče strategija rotacije useva kao i izbor đubrenja, da je u monokulturi ozime pšenice najmanja raznovrsnost korovske zajednice, najveći broj dominantnih korovskih vrsta i najmanja uniformnost korovske populacije, dok je u klasičnom tropoljnom plodoredu sa mineralnim đubrenjem najbogatiji biodiverzitet i ujednačenost korovske zajednice.
subject: Članci
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
creator: Markola M Saulić
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 Acta herbologica
date: 2024-12-28
publication date: 2024-12-28
starting page: 141
ending page: 149
doi: 10.5937/33ah-54792

Uticaj tipa rasprskivača i ađuvanta na efikasnost nikosulfurona u suzbijanju pojedinih korova u usevu kukuruza (Zea mays L.)
type: item
description: Poljski ogled je sproveden tokom 2021. i 2022. godine u Institutu za kukuruz Zemun Polje u Srbiji. Cilj ovog istraživanja bio je da se ispita uticaj različitih ađuvanata i tipova rasprskivača na efikasnost dva herbicida na bazi iste aktivne supstance – nikosulfurona. Ogled je postavljen kao split-blok dizajn u četiri ponavljanja sa 12 tretmana plus tretmani bez korova, kao i zakorovljene parcele. 21 dan nakon tretmana (DNT) uzorkovani su korovi i izmerene su sveža i suva masa korova. Vizuelna efikasnost je procenjena 7, 14 i 21 DNT. Nije uočena razlika u redukciji suve mase između herbicida. Pored toga, tretmani sa AMS su izazvali brzo smanjenje efikasnosti u poređenju sa tretmanima sa nejonskim surfaktantom (NIS), gde je efikasnost povećana i gde je dovelo do bržeg propadanja korova. Na redukciju suve mase, svi ispitivani faktori kao i njihova interakcija su imali statistički veoma značajan uticaj kod svih vrsta izuzev kod vrste Bilderdykia convolvulus gde uticaj rasprskivača nije bio statistički značajan.
subject: Članci
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
creator: Darko Jovanović
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 Acta herbologica
date: 2024-12-28
publication date: 2024-12-28
starting page: 125
ending page: 140
doi: 10.5937/33ah-54544

In vitro procena antifungalne aktivnosti etarskih ulja vrsta roda Artemisia (A. absinthium, A. dracunculus i A. vulgaris)
type: item
description: Zbog trenda smanjenja upotrebe sintetičkih pesticida i sve veće pažnje usmerene ka zaštiti životne sredine, poslednjih decenija intenzivirana su istraživanja u oblasti alelopatije, posebno alelohemikalija koje se mogu koristiti za sintezu biopesticida. Rod Artemisia pripada familiji Asteraceae i obuhvata veliki broj aromatičnih i korovskih vrsta (oko 500), koje su prepoznate kao značajan izvor biološki aktivnih jedinjenja koja se odlikuju alelopatskim dejstvom. Stoga, cilj istraživanja ovog rada je bio da se ispita uticaj etarskih ulja tri vrste roda Artemisia (A. absinthium, A. dracunculus i A. vulgaris) na porast micelije izolata fitopatogene gljive Colletotrichum orbiculare, prouzrokovača antraknoze biljaka iz familije Cucurbitacea, u laboratorijskim uslovima. Antifungalna aktivnost etarskih ulja u in vitro testovima određena je primenom makrodilucione fumigantne metode sa isečkom micelije. Etarska ulja dodavana su direktno u količinama od: 1, 5, 10, 15 i 20 µl za A. dracunculus i A. vulgaris, odnosno 10, 15, 20, 25, 30 µl za A. absinthium. Prosečne IC50 vrednosti iznosile su 4,36; 7,12 i 17,63 µl ml-1 vazdušne faze za A. vulgaris, A. dracunculus i A. absinthium, redom. Prema dobijenim IC50 vrednostima, etarsko ulje A. vulgaris je pokazalo najjači antifungalni potencijal, dok je najslabije inhibitorno delovanje utvrđeno kod etarskog ulja A. absinthium.
subject: Članci
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
creator: Nađa Milutinović
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 Acta herbologica
date: 2024-12-28
publication date: 2024-12-28
starting page: 107
ending page: 115
doi: 10.5937/33ah-54354

Ramanova spektroskopija kao odgovarajuća metoda za hemijsku diskriminaciju uzoraka semena ulja divlje konoplje
type: item
description: Divlja konoplja (Cannabis sativa L. ssp. sativa var. spontanea Vavilov) je cenjena biljna vrsta, koristi se u proizvodnji boja na bazi ulja, kao hidratantno sredstvo u kremama, za kuvanje, ishranu životinja i ptica. Cilj ovog rada je bio procena fitohemijskog sastava divlje konoplje uzgajane na dve različite lokacije u Srbiji, primenom Ramanove mikrospektroskopije u kombinaciji sa multivarijantnom analizom podataka. Između analiziranih uzoraka ustanovljena je značajna razlika u pogledu hemijskog profila. Pikovi visokog intenziteta u Ramanovim spektrima uzoraka semena divlje konoplje ukazuju na dominantnost nezasićenih (pikovi na pozicijama 1657 i 1268 cm-1), zatim zasićenih masnih kiselina (1443, 1306 i 1084 cm-1) i estara masnih kiselina (1745 cm-1). Relativni intenziteti ovih traka i rezultati analize glavnih komponenata (PCA) ukazuju na to da se ulje iz semena divlje konoplje prikupljeno sa različitih lokaliteta razlikuje u sadržaju nezasićenih i zasićenih masnih kiselina što se uočava na osnovu razlika u relativnim intenzitetima traka na pozicijama 1657 i 1268 cm−1 .
subject: Članci
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
creator: Ilinka Pećinar
creator: Dragana Rančić
creator: Bojana Špirović Trifunović
creator: Dragana Božić
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 Acta herbologica
date: 2024-12-28
publication date: 2024-12-28
starting page: 117
ending page: 124
doi: 10.5937/33ah-54443

Prilog radprostranjenju pojedinih invazivnih biljnih vrsta u Kantonu Sarajevo
type: item
description: Tokom tri godine terenskih istraživanja na području Kantona Sarajevo (od 2019 do 2022), konstatovani su novi lokalitete za mnoge invazivne vrste. U radu smo obradili slijedeće vrste: Aillanthus altissima (Mill.) Swingle, Ambrosia artemisiifolia L., Armoracia rusticiana Gaertn., Mey et Scherb. i Reynoutria japonica Houtt. Za svaku vrstu su dati slijedeći parametri: nadmorska visina, koordinate, tip zemljišta i fitocenološki red. Cilj istraživanja je pružiti nove podatke o rasprostranjenosti ovih vrsta, kako bi se spriječilo njihovo daljnje širenje i smanjio njihov negativan uticaj na području Kantona Sarajevo. Ukupno je zabilježeno 42 nova lokaliteta za Aillanthus altissima, Ambrosia artemisiifolia 10, Armoracia rusticiana 5 i Reynoutria japonica 15. Novi nalazi u okviru ovog istraživanja ukazuju na dalje osvajanje novog prostora od strane analiziranih vrsta. Pajasen i japanski dvornik postaju hortikulturni problem grada a ambrozija i zdravstveni te je neophodno preventivno djelovanje u vidu uništavanja istih.
subject: Članci
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
creator: Anis Hasanbegovic
creator: Senad Murtic
creator: Dario Pintaric
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 Acta herbologica
date: 2024-12-28
publication date: 2024-12-28
starting page: 91
ending page: 106
doi: 10.5937/33ah-53765

Stellaria media (L.) Vill. (common chickweed) - strong or weak competitor in the autumn and early-spring sown crops?
type: item
description: <!-- [if gte mso 9]><xml> <w:WordDocument> <w:View>Normal</w:View> <w:Zoom>0</w:Zoom> <w:TrackMoves/> <w:TrackFormatting/> <w:PunctuationKerning/> <w:ValidateAgainstSchemas/> <w:SaveIfXMLInvalid>false</w:SaveIfXMLInvalid> <w:IgnoreMixedContent>false</w:IgnoreMixedContent> <w:AlwaysShowPlaceholderText>false</w:AlwaysShowPlaceholderText> <w:DoNotPromoteQF/> <w:LidThemeOther>EN-US</w:LidThemeOther> <w:LidThemeAsian>X-NONE</w:LidThemeAsian> <w:LidThemeComplexScript>X-NONE</w:LidThemeComplexScript> <w:Compatibility> <w:BreakWrappedTables/> <w:SnapToGridInCell/> <w:WrapTextWithPunct/> <w:UseAsianBreakRules/> <w:DontGrowAutofit/> <w:SplitPgBreakAndParaMark/> <w:DontVertAlignCellWithSp/> <w:DontBreakConstrainedForcedTables/> <w:DontVertAlignInTxbx/> <w:Word11KerningPairs/> <w:CachedColBalance/> </w:Compatibility> <w:BrowserLevel>MicrosoftInternetExplorer4</w:BrowserLevel> <m:mathPr> <m:mathFont m:val="Cambria Math"/> <m:brkBin m:val="before"/> <m:brkBinSub m:val="--"/> <m:smallFrac m:val="off"/> <m:dispDef/> <m:lMargin m:val="0"/> <m:rMargin m:val="0"/> <m:defJc m:val="centerGroup"/> <m:wrapIndent m:val="1440"/> <m:intLim m:val="subSup"/> <m:naryLim m:val="undOvr"/> </m:mathPr></w:WordDocument> </xml><![endif]--> <!-- [if gte mso 9]><xml> <w:LatentStyles DefLockedState="false" DefUnhideWhenUsed="true" DefSemiHidden="true" DefQFormat="false" DefPriority="99" LatentStyleCount="267"> <w:LsdException Locked="false" Priority="0" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" QFormat="true" Name="Normal"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" QFormat="true" Name="heading 1"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 2"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 3"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 4"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 5"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="tr…
subject: Članci
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
creator: Zvonko Pacanoski
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 Acta herbologica
date: 2024-12-28
publication date: 2024-12-28
starting page: 77
ending page: 89
doi: 10.5937/33ah-51194

UPOTREBA MALČEVA U SUZBIJANJU KOROVA U PITOMOJ NANI (MENTHA PIPERITA)
type: item
description: Osnovne karakteristike različitih materijala za malčiranje i najvažnije karakteristike (broj i biomasa) svake vrste korova koja je uspela da probije barijere malča predstavljene su u ovom radu. Ispitivanje 9 organskih malčeva (slama, usitnjena kora bora, bagremova piljevina, karton, suve iglice bora, usitnjena kukuruzovina, usitnjena kora bagrema, biljni komposti 1 i 2), 1 biorazgradiva (crna malč folija) i 4 plastične malč folije (srebrno-crna, perforirana crna, crna, crna "agrotekstil") testirane su u pitomoj nani (Mentha x piperita) u Srbiji. Najbrojniji zabeleženi korovi bili su Agropirum repens, Avena fatua, Picris hieracioides, Setaria viridis i Rumex crispus. Broj i biomasa svih vrsta korova mereni su jednom u sezoni, pre prve žetve pitome nane. U poređenju sa kontrolnim tretmanom, 12 od 14 primenjenih malčeva korišćenih za suzbijanje korova pokazalo je pozitivane efekte u pitomoj nane. Malčevi su uticali na pojavu (redukcija od 9,7 do 100%) i biomasu korova (redukcija od 30 do 100%). Četiri malča su procenjena kao dobro rešenje za suzbijanje korova u pitomoj nani, i to dva organska: bagremova piljevina i suve iglice bora, i dve folije: srebrno-braon i crni "agrotekstil".
subject: Članci
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
creator: Ana Dragumilo
creator: Tatjana Marković
creator: Željana Prijić
creator: Rada Đurović-Pejčev
creator: Dragoja Radanović
creator: Dragana Božić
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 Acta herbologica
date: 2024-08-19
publication date: 2024-08-19
starting page: 63
ending page: 71
doi: 10.5937/33ah-52272

Alelopatski potencijal biljnog ekstrakta iz stabla Cuscuta campestris Yunck.
type: item
description: Alelopatski proseci obuhvataju interakcije između živih organizama koje se ostvaraju posredstvom sekundarnih metabolita (alelohemikalija). Vrste roda Cucuta su poznate da produkuju hemijska jedinjenja koja se odlikuju različitim biološkim aktivnostima. Stoga, cilj ovog rada je bio da se ispita alelopatski potencijal biljnog ekstrakta dobijenog iz stabla Cuscuta campestris na klijanje i rani porast semena korovskih vrsta Amaranthus retroflexus i Portulaca oleracea. Ujedno, da se uradi hemijska analiza biljnog ekstrakta i procena njegove antioksidativne aktivnosti. Hemijska analiza biljnog ekstrakta stabla C. campestris je pokazala da je dobijeni biljni ekstrakt bogat izvor fenolnih jedinjenja. HPLC analizom po svom sadržaju su se izdvojila sledeća jedinjenja: kvercetin (5,62 mg/g), katehin (3,71 mg/g) i diadzin (2,85 mg/g), luteolin (1,82 mg/g) i rutin (1,16 mg/g). Osim toga, veće koncentracije (0,75% i 1%) biljnog ekstrakta ove parazitne cvetnice imale su inhibitorni efekat na klijanje i rani porast semena A. retroflexus i P. oleracea. A. retroflexus se pokazala kao osetljivija test biljka u odnosu na P. oleraceae, što potvrđuju procenti inhibicije klijanja semena od 88% (A. retroflexus) i 8% (P. oleraceae), odnosno inhibicija porasta klijanaca koja je bila 77% (A. retroflexus), odnosno 70% (P. oleraceae). Buduća istraživanja moraju obuhvatiti oglede na biljkama u saksijama, kao i poljske mikrooglede da bi se utvrdio alelopatski uticaj na korovske vrste.
subject: Članci
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
creator: Teodora Tojić
creator: Jelena Gajić Umiljendić
creator: Tijana }or]evi'
creator: Marija M Sarić-Krsmanović
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 Acta herbologica
date: 2024-08-19
publication date: 2024-08-19
starting page: 53
ending page: 62
doi: 10.5937/33ah-51958

Efekat dva različita herbicida na korovsku floru u soji
type: item
description: <!-- [if gte mso 9]><xml> <w:WordDocument> <w:View>Normal</w:View> <w:Zoom>0</w:Zoom> <w:TrackMoves/> <w:TrackFormatting/> <w:PunctuationKerning/> <w:ValidateAgainstSchemas/> <w:SaveIfXMLInvalid>false</w:SaveIfXMLInvalid> <w:IgnoreMixedContent>false</w:IgnoreMixedContent> <w:AlwaysShowPlaceholderText>false</w:AlwaysShowPlaceholderText> <w:DoNotPromoteQF/> <w:LidThemeOther>EN-US</w:LidThemeOther> <w:LidThemeAsian>X-NONE</w:LidThemeAsian> <w:LidThemeComplexScript>X-NONE</w:LidThemeComplexScript> <w:Compatibility> <w:BreakWrappedTables/> <w:SnapToGridInCell/> <w:WrapTextWithPunct/> <w:UseAsianBreakRules/> <w:DontGrowAutofit/> <w:SplitPgBreakAndParaMark/> <w:DontVertAlignCellWithSp/> <w:DontBreakConstrainedForcedTables/> <w:DontVertAlignInTxbx/> <w:Word11KerningPairs/> <w:CachedColBalance/> </w:Compatibility> <m:mathPr> <m:mathFont m:val="Cambria Math"/> <m:brkBin m:val="before"/> <m:brkBinSub m:val="--"/> <m:smallFrac m:val="off"/> <m:dispDef/> <m:lMargin m:val="0"/> <m:rMargin m:val="0"/> <m:defJc m:val="centerGroup"/> <m:wrapIndent m:val="1440"/> <m:intLim m:val="subSup"/> <m:naryLim m:val="undOvr"/> </m:mathPr></w:WordDocument> </xml><![endif]--><!-- [if gte mso 9]><xml> <w:LatentStyles DefLockedState="false" DefUnhideWhenUsed="true" DefSemiHidden="true" DefQFormat="false" DefPriority="99" LatentStyleCount="267"> <w:LsdException Locked="false" Priority="0" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" QFormat="true" Name="Normal"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" QFormat="true" Name="heading 1"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 2"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 3"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 4"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 5"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 6"/> <w:LsdException Locked="false" Priorit…
subject: Članci
  topic: section
creator: Natasa Samardzic
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 Acta herbologica
date: 2024-08-19
publication date: 2024-08-19
starting page: 43
ending page: 51
doi: 10.5937/33ah-51841

Prilog fitocenologiji i ekoloskim odnosima ambrozije (Ambrosia artemisiifolia L.) u Kantonu Sarajevo
type: item
description: Ambrozija je stetan i opasan korov, To je neofita koja naseljava razne kulture i ruderalna stanista. Zbog toga je ovaj rad posvecen fitocenologiji i ekoloskim odnosima ambrozije na jednom takvom stanistu. Istrazivanje je obavljeno na podrucju nekadasnjeg zeljeznickog teretnog i carinskog terminala u periodu 2021 do 2023. Ovo podrucje je jedno od najopasnijih mjesta u Sarajevu po brojnosti i rasprostranjenosti ambrozije, i u blizini se nalaze trzni centri, kao i veci broj zgrada. Uraden je fitocenoloski snimak te su obradeni i svi ostali parametri: zivotna forma, fitocenoloska pripadnost, florni elementi, indikatorske vrijednosti i analiza zemljista. Cilj rada je predstaviti na kakvim se mjestima ambrozija javlja, sa kojim vrstama i pod kakvim ekoloskim uslovima. Ovim istrazivanjem su dobijeni novi podaci o fitocenologiji ambrozije koja je utvrdjena u vegetaciji Chenopodietalia. U vegetaciji je utvrdjeno ukupno 69 vrsta iz 23 porodice. Najbrojnija je porodica Asteraceae. Fitocenoloski, najveci broj vrsta pripada redu Chenopodietalia, od indikatorskih vrijednosti predstavnici tercijarnih vrsta su najbrojniji. U zivotnim formama preovladavaju hemikriptofite, od flornih elemenata konstatovano je 40 razlicitih elemenata iz 9 skupina, najbrojnija skupina je eurasijska a najbrojniji pojedinacni florni elementi su euras-smed i eurassubozean-smed. Konstatovano je 6 neofita sa podrucja Sjeverna Amerike.
subject: Članci
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Anis Hasanbegovic
creator: Senad Murtic
creator: Fejzo Basic
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 Acta herbologica
date: 2024-08-19
publication date: 2024-08-19
starting page: 29
ending page: 42
doi: 10.5937/33ah-50742

Floristička analiza korova u povrtnjacima u organskoj proizvodnji
type: item
description: Analizom korovske flore u povrtnjacima organske proizvodnje u selu Trmčare, (okolina Kruševca), zabeleženo je prisustvo ukupno 44 korovskih vrsta (23 korovskih, 19 korovsko-ruderalnih, 1 ruderalna i 1 korov livada i pašnjaka). U konstatovanoj korovskoj flori dominirali su predstavnici klase Magnoliopsida i to 38 vrste, dok su iz klase Liliopsida bile prisutne samo šest vrste. Analiza životnih formi korova u povrtnjacima pokazala je dominaciju terofita, koji su bili zastupljeni sa 70,45%, u odnosu na geofite, čija je zastupljenost bila 13,64%, hemikriptofite, koji su bili zastupljeni sa 11,36% i tero-hemikriptofite sa zastupljenošću od 4,55%. Zakorovljenost nije bila velika, jer je na svakih deset do petnaest dana vršeno međuredno kultiviranje, a u redovima, oko biljaka, su ručno odstranjivani korovi. Bez obzira na mehaničko odstranjivanje korova diverzitet korovske flore nje bio zanemarljiv. U svim posmatranim povrtnjacima najučestalije ozime korvske vrste bile su: Camelina sativa (L.) Crantz., Poa annua L., Myosotis arvensis (L.) Hill., Veronica persica Poir., Cerastium glomeratum Thuill., Lamium purpureum L. Od ranoprolećnih korovskih vrsta u svim posmatranim povrtnjacima najčešće su bile prisutne Chenopodium polyspermum L., Polygonum lapathifolium L., Polygonum persicaria L., Polygonum convolvulus L, Galium aparine L., a od kasnoprolećnih korovskih vrsta najčešće su bile prisutne Chenopodium album L., Amaranthus retroflexus L., Amaranthus hybridus L., Setaria viridis (L.) P. B., Hibiscus trionum L., Portulaca oleracea L. Ključne reči: povrće, korovska flora, organska proizvodnja, širokolisni korovi, uskolisni korovi
subject: Članci
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
creator: Sanja Živković
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 Acta herbologica
date: 2024-08-19
publication date: 2024-08-19
starting page: 15
ending page: 27
doi: 10.5937/33ah-50534

PARAKVAT I DRUGI HERBICIDI – DESIKANTI I IZBELJIVAČI – NJIHOV UTICAJ NA KOROVE, USEVE I ZDRAVLJE LJUDI I ŽIVOTINJA
type: item
description: U radu je dat pregled različitih aspekata desikanata i izbeljivačkih herbicida, iz raznih hemijskih grupa, kojima je zajedničko da isušuju i izbeljuju lisnu masu. U korovskim biljkama mogu delovati kao totalni ili selektivni herbicidi, a primenjeni u zrelim fazama useva, isušivanjem lisne mase promovišu sazrevanje nekih važnih useva (suncokret, soja, krompir). Manje više svi ovi raznorodni herbicidi su visoke ili znatne toksičnosti što umnogome komplikuje njihovu primenu. U EU došlo je do inicijative za zabranu nekih od njih (npr. parakvat). Ipak, mišljenja smo, da uprkos njihovoj znatnoj toksičnosti, treba iste imati u vidu kao alternativu nekim drugim herbicidima.
subject: Članci
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Bogdan R Nikolić
creator: Sanja Sanja
creator: Boris Pisinov
creator: Vladan Jovanović
creator: Tijana Dudić
creator: Miloš Dugalić
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 Acta herbologica
date: 2024-08-19
publication date: 2024-08-19
starting page: 5
ending page: 14
doi: 10.5937/33ah-46829

Ispravka: Efekat godine na morfološka i ornamentalna svojstva stepskog božura (Vol 32, No 1, p. 65-72, 2023)
type: item
description: <!-- [if gte mso 9]><xml> <w:WordDocument> <w:View>Normal</w:View> <w:Zoom>0</w:Zoom> <w:TrackMoves/> <w:TrackFormatting/> <w:PunctuationKerning/> <w:ValidateAgainstSchemas/> <w:SaveIfXMLInvalid>false</w:SaveIfXMLInvalid> <w:IgnoreMixedContent>false</w:IgnoreMixedContent> <w:AlwaysShowPlaceholderText>false</w:AlwaysShowPlaceholderText> <w:DoNotPromoteQF/> <w:LidThemeOther>EN-US</w:LidThemeOther> <w:LidThemeAsian>X-NONE</w:LidThemeAsian> <w:LidThemeComplexScript>X-NONE</w:LidThemeComplexScript> <w:Compatibility> <w:BreakWrappedTables/> <w:SnapToGridInCell/> <w:WrapTextWithPunct/> <w:UseAsianBreakRules/> <w:DontGrowAutofit/> <w:SplitPgBreakAndParaMark/> <w:DontVertAlignCellWithSp/> <w:DontBreakConstrainedForcedTables/> <w:DontVertAlignInTxbx/> <w:Word11KerningPairs/> <w:CachedColBalance/> </w:Compatibility> <w:BrowserLevel>MicrosoftInternetExplorer4</w:BrowserLevel> <m:mathPr> <m:mathFont m:val="Cambria Math"/> <m:brkBin m:val="before"/> <m:brkBinSub m:val="--"/> <m:smallFrac m:val="off"/> <m:dispDef/> <m:lMargin m:val="0"/> <m:rMargin m:val="0"/> <m:defJc m:val="centerGroup"/> <m:wrapIndent m:val="1440"/> <m:intLim m:val="subSup"/> <m:naryLim m:val="undOvr"/> </m:mathPr></w:WordDocument> </xml><![endif]--> <!-- [if gte mso 9]><xml> <w:LatentStyles DefLockedState="false" DefUnhideWhenUsed="true" DefSemiHidden="true" DefQFormat="false" DefPriority="99" LatentStyleCount="267"> <w:LsdException Locked="false" Priority="0" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" QFormat="true" Name="Normal"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" QFormat="true" Name="heading 1"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 2"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 3"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 4"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 5"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="tr…
subject: Ispravka
  topic: section
creator: Sava Vrbničanin
rights: Sva prava zadržana (c) 2023 Acta herbologica
date: 2023-12-29
publication date: 2023-12-29
starting page: 159
ending page: 160
doi: 10.5937/32ah-48432

Primena kombinacije herbicida tritosulfuron i florasulam bespilotnom letelicom u usevu ozime pšenice
type: item
description: Pšenica je jedna od najvažnijih ratarskih kultura na svetu koja se koristi u ishrani ljudi. U zavisnosti od nivoa zakorovljenosti, korovske biljke mogu dovesti do značajnih gubitaka prinosa, koji na svetskom nivou prema nekim procenama iznose do 10%. Bespilotne vazduhoplovne letelice (UAV) imaju široku primenu u hemijskoj zaštiti useva, ali je za sada efikasnosti herbicida primenjenih pomoću UAV nedovoljno ispitana. Cilj ovog rada bio je da se ispita mogućnost upotrebe bespilotne letelice za primenu kombinacije herbicida tritosulfuron i florasulam u zaštiti pšenice od korova. Efikasnost navedene kombinacije herbicida je ispitana u slučaju primene niske norme tertiranja pomoću UAV, kao i pomoću rataske prskalice. Kombinacija herbicida tritosulfuron i florasulam primenjena pomoću UAV (norma tretiranja 30 l ha-1) je ispoljila visoku efikasnost u suzbijanju korovskih vrsta Capsella bursa-pastoris, Lactuca serriola, Sinapis arvensis i Viola arvensis, dok je efikasnosti iste kombinacije bila niža u slučaju primene ratarskom prskalicom. Na osnovu rezultata ogleda koji su ukazali na dobru efikasnost herbicida, možemo zaključiti da je sa aspekta uspešnosti zaštite pšenice od korova, upotreba UAV sasvim opravdana.
subject: Članci
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
creator: Biljana Bošković
rights: Sva prava zadržana (c) 2023 Acta herbologica
date: 2023-12-29
publication date: 2023-12-29
starting page: 137
ending page: 150
doi: 10.5937/32ah-47162

FITOTOKSIČNOST NIKOSULFURONA NA VEGETATIVNE PARAMETRE I KOMPONENTE PRINOSA PASULJA (PHASEOLUS VULGARIS L.)
type: item
description: Nikosulfuron (C15H18N6O6S) je selektivni, translokacioni herbicid iz hemijske grupe sulfonilurea koje predstavljaju jednu od najčešće primenjivanih grupa herbicida, posebno u ratarskoj proizvodnji. Cilj rada je bilo ispitivanje efekta simuliranog zanošenja nikosulfurona na usev pasulja, a taj efekat je praćen kroz vegetativne parametre i komponente prinosa. Ogled je realizovan 2020. godine na oglednom polju Istraživačko - razvojnog instituta “Tamiš”, u Pančevu (Vojvodina, Srbija). Za ispitivanje je korišćen pasulj (Phaseolus vulgaris L.) sorte Galeb. Ispitivano je pet tretmana, odnosno koncentracija aktivne supstance nikosulfurona i to: 10%, 5%, 2,5%, 1,25%, 0,62% od preporučene količine primene i kontrolni tretman (bez primene aktivne supstance). Dobijeni rezultati su pokazali da nije bilo značajnih razlika u visini biljaka pasulja između tretmana, ali da je na tretmanu sa najmanjom koncentracijom (0,62%) zabeležen hormezis efekat. Primećeno je da se sa povećanjem primenjene količine nikosulfurona broj bočnih grana ali i prinos zrna po m2 smanjuje, ali razlike dobijene između tretmana nisu bile statistički značajne. Značajne razlike u odnosu na kontrolu zabeležene su samo kod broja mahuna, i to pri primeni nikosulfurona u koncentraciji od 10% preporučene doze. Dobijeni rezultati su značajni sa aspekta praktične poljoprivredne proizvodnje jer je zanošenje radne tečnosti herbicida česta pojava u praksi, pa je s tim u vezi bitno poznavati potencijalne neželjene efekte na susedni, neciljani usev.
subject: Članci
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
creator: Jovan Lazarević
creator: Bojan Laloš
creator: Miloš Pavlović
rights: Sva prava zadržana (c) 2023 Acta herbologica
date: 2023-12-29
publication date: 2023-12-29
starting page: 151
ending page: 158
doi: 10.5937/32ah-47077

Uticaj redukovane primene herbicida i mehaničkih mera na svežu nadzemnu masu širokolisnih korova u usevu soje
type: item
description: Evropska komisija je u maju 2020. godine objavila strategiju Farm to Fork u kojoj je jedan od ciljeva smanjenje upotrebe pesticida za 50% do 2030. godine. Jedan od načina je primena herbicida u trake u kombinaciji sa mehaničkim merama. Cilj istraživanja bio je da se utvrdi da li se redukovanom primenom herbicida tj. primenom 50% manje količine od preporučene u kombinaciji sa međurednom kultivacijom (MK) može postići visoka efikasnost u suzbijanju korova. U ogledu su primenjeni herbicidi posle setve a pre nicanja i herbicidi posle nicanja po čitavoj površini sa i bez međuredne kultivacije kao isti herbicidi u trake sa međurednom kutivacijom. Nedelju dana nakon prvog i drugog tretmana posle nicanja primenjena je MK. Herbicidi su primenjeni leđnom prskalicom sa komprimovanim CO2, dizne TeeJet XR11002 (za tretiranje čitave površine) i TP4002E (za tretman u trake), 200 L ha-1 vode i pritisak od 2 bara. Primenom herbicida u trake u kombinaciji sa MK ostvareno je smanjenje sveže nadzemne mase korova. Nisu ostvarene statistički značjane rezlike između pojedinih tretmana u trake u odnosu na tretmane primenjene po čitavoj površini.
subject: Članci
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Jovana Krstić
rights: Sva prava zadržana (c) 2023 Acta herbologica
date: 2023-12-29
publication date: 2023-12-29
starting page: 95
ending page: 107
doi: 10.5937/32ah-46145

Floristički sastav i održavanje vegetacionog pokrivača u organski održavanom vinogradu
type: item
description: U organskoj proizvodnji grožđa sorte Panonia u Beogradskom vinogradarskom rejonu vegetacioni pokrivač u vinogradu održava se uz minimalne intervencije, spontanom florom uz povremeno podsejavanje odabranim vrstama iz familija trava i leguminoza. U ovom istraživanju je ispitan sastav vegetacionog pokrivača posle dve godine navodnjavanja vinove loze sa 50% i 100% od ETc (evapotranspiracije kulture) i poređen sa nenavodnjavanom površinom. Tokom 2021. i 2022. godine su primenjene mere navodnjavanja, a u proleće 2023. godine je evidentiran floristički sastav i utvrđeno da je vegetacioni pokrivač u vinogradu održavanom po konceptu organske proizvodnje dominanto hemikriptofitsko-terofitskog karaktera (dominiraju dvogodišnje i višegodišnje vrste iz grupe hemikriptofita). To ukazuje da vegetacioni pokrivač po florističkom sastavu naginje ka korovsko-ruderalno-livadskoj zajednici. Za razliku od životnog spektra flore, životni spektar vegetacije je dao donekle realniju sliku, odnosno ovde kvantitativno (po broju jedinki po jedinici površine) dominiraju dvogodišnje i jednogodišnje vrste, te je zajednica okarakterisana kao tero-hemikriptofitska.
subject: Članci
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
creator: Aleksandar Simić
rights: Sva prava zadržana (c) 2023 Acta herbologica
date: 2023-12-29
publication date: 2023-12-29
starting page: 109
ending page: 122
doi: 10.5937/32ah-46436

Uporedna analiza mikromorfoloških i anatomskih karakteristika dve vrste iz roda Artemisia
type: item
description: Rod Artemisia privlači veliku pažnju istraživača zbog hemijskog sastava i biološke raznovrsnosti vrsta koje obuhvata. U ovom radu proučavali smo vegetativne organe dve vrste roda Artemisia (A. vulgaris i A. absinthium) sa ciljem da se ispitaju anatomske karakteristike koje bi mogle da imaju taksonomski značaj i koje mogu biti povezane sa proizvodnjom sekundarnih metabolita. Ova studija je obuhvatala pripremu poprečnih preseka listova, stabla i korena, kao i njihovo posmatranje pod svetlosnim mikroskopom. Glavna anatomska razlika između posmatranih vrsta ogleda se u prisustvu dlaka. Nežlezdane dlake u obliku slova T primećene su na površini stabla i u epidermisu lica i naličja lista kod obe vrste. Žlezdane dlake su prisutne u mnogo većem broju kod vrste A. absinthium u odnosu na vrstu A. vulgaris, što se može dovesti u vezu sa većom proizvodnjom sekundarnih metabolita, naročito isparljivih jedinjenja.
subject: Članci
  topic: section
creator: Teodora Tojić
rights: Sva prava zadržana (c) 2023 Acta herbologica
date: 2023-12-29
publication date: 2023-12-29
starting page: 123
ending page: 136
doi: 10.5937/32ah-46813

Dve decenije useva tolerantnih na herbicide u Republici Srbiji
type: item
description: Oplemenjivanje i testiranje useva tolerantnih na herbicide u Srbiji odvija se skoro tri, a tradicija njihovog gajenja oko dve decenije. U Republici Srbiji i drugim evropskim državama dozvoljeno je gajenje isključivo useva tolerantnih na pojedine herbicide koji su dobijeni klasičnim metodama oplemenjivanja, bez korišćenja genetičkog inženjerstva. To su za sada suncokret, uljana repica i šećerna repa tolerantni na herbicide ALS inhibitore i kukuruz tolerantan na cikloksidim. Izuzev hibrida suncokreta tolerantnih na tribenuron-metil i imidazolinone, koji zauzimaju preko 80% površina pod ovim usevom u Republici Srbiji, ostali usevi tolerantni na pojedine herbicide zastupljeni su na mnogo manjim površinama (1-17%). Potencijal ovih useva se često ne koristi na najbolji način, a glavni izazov i pretnja su korovi rezistentni na herbicide na koje su ovi usevi tolerantni. Veliki problem za održivost ovih sistema proizvodnje u Srbiji je što se uzgajivači ovih useva oslanjaju uglavnom na herbicide na koje su tolerantni, zanemarujući druge mere u integrisanom suzbijanju korova. Da bi se očuvali ovi resursi kao deo integralnog sistema suzbijanja korova neophodno je poboljšati nivo znanja proizvođača o najboljoj praksi gajenja ovih useva, njihovim prednostima i rizicima. Kao mač sa dve oštrice, usevi tolerantni na herbicide omogućuju poljoprivrednicima da poboljšaju smenu herbicida različitih mehanizama delovanja i suzbijanje određenih korova rezistentnih na pojedine herbicide, ali takođe mogu dovesti do prekomerne upotrebe herbicida na koje su tolerantni, uticati na selekciju rezistentnih korova i promenu sastava korovske flore. Herbicidi i usevi tolerantni na herbicide su veoma važni resursi savremene biljne proizvodnje ali isključivo kao deo integralnog suzbijanja korova, bez preteranog oslanjanja na ove useve i herbicide na koje su tolerantni.
subject: Članci
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
creator: Goran Malidža
creator: Siniša Jocić
creator: Goran Bekavac
creator: Jovana Krstić
creator: Vladimir Miklič
creator: Nenad Dušanić
rights: Sva prava zadržana (c) 2023 Acta herbologica
date: 2023-12-29
publication date: 2023-12-29
starting page: 81
ending page: 93
doi: 10.5937/32ah-48151