POLITEIA
type: channel
description: Politeia - Naučni časopis Fakulteta političkih nauka Univerziteta u Banjoj Luci za društvena pitanja
publisher: Fakultet političkih nauka Univerziteta u Banjoj Luci, BiH i Institut za političke studije, Beograd, Srbija
language: sr-Latn
publication name: POLITEIA
issn: 2232-9641
copyright: Autori koji objavljuju u ovom časopisu pristaju na sljedeće uslove: Autori zadržavaju autorska prava i pružaju časopisu pravo prvog objavljivanja rada i licenciraju ga "Creative Commons Attribution licencom" koja omogućava drugima da dijele rad, uz uslov navođenja autorstva i izvornog objavljivanja u ovom časopisu. Autori mogu izraditi zasebne, ugovorne aranžmane za neekskluzivnu distribuciju članka objavljenog u časopisu (npr. postavljanje u institucionalni repozitorijum ili objavljivanje u knjizi), uz navođenje da je članak izvorno objavljen u ovom časopisu. Autorima je dozvoljeno i podstiču se da postave objavljeni članak onlajn (npr. u institucionalni repozitorijum ili na svoju internet stranicu) prije ili tokom postupka prijave rukopisa, s obzirom da takav postupak može voditi produktivnoj razmjeni ideja i ranijoj i većoj citiranosti objavljenog članka (Vidi Efekti otvorenog pristupa).
items: ИДЕОЛОГИЈА ИСТОСТИ
items: МЕКА МОЋ И НАДМЕТАЊЕ ВЕЛИКИХ СИЛА
items: (ПАРА)МИЛИТАРНА ЈЕДИНИЦА „ЦРНИ КОРПУС” („АЗОВ”) КАО НАЈПОЗНАТИЈИ ВОЈНО-ПОЛИТИЧКИ ИЗРАЗ ЕКСТРЕМНОГ УКРАЈИНСКОГ НАЦИОНАЛИЗМА
items: ИЛУЗИЈА: СТАРИ-НОВИ ОБЛИК ИДЕОЛОГИЈЕ У СЛУЖБИ ДОБРА ИЛИ ЗЛА
items: МИГРАЦИЈЕ КА ЕВРОПИ У КОНТЕКСТУ ТЕОРИЈЕ СУКОБА ЦИВИЛИЗАЦИЈА САМЈУЕЛА ХАНТИНГТОНА
items: O VAŽNOSTI INTUICIJA U POLITIČKIM PROCESIMA U DOBA POLITIČKE APATIJE
items: ODNOS MLADIH U BOSNI I HERCEGOVINI PREMA DIGITALNIM SADRŽAJIMA ‒ IZMEĐU VIRTUELNOSTI I STVARNOSTI
items: (NE)MERLJIVOST NASILJA: GRANICE KVANTIFIKACIJE NASILJA U SAVREMENIM DRUŠTVIMA
items: POLITIČKA PARTICIPACIJA I POVJERENJE MLADIH SRBIJE I REPUBLIKE SRPSKE U POLITIČKE INSTITUCIJE
items: ОД ФИЛОЗОФИЈЕ КА СОЦИОЛОГИЈИ РАДА
items: ELILOVA TEZA O MOBILIZACIJSKOJ ULOZI POLITIČKE PERSUAZIJE KROZ PERSPEKTIVU NEURONSKE POZADINE MOTIVISANOG REZONOVANJA
items: ДЕКОЛОНИЗАЦИЈА УМА КАО ПРОЦЕС РЕСУВЕРЕНИЗАЦИЈЕ ДРЖАВЕ
items: USTAVNI SUD BOSNE I HERCEGOVINE – IZMEĐU HIBRIDNOSTI I PODJELE VLASTI
items: ТРИ ГОДИНЕ СУКОБА У УКРАЈИНИ ‒ СТРАТЕГИЈСКИ ЦИЉЕВИ РУСКЕ ФЕДЕРАЦИЈЕ, САД И ЕУ
items: OD OTUĐENOSTI DO OMLADINSKOG PARTIZANSTVA
items: ПОЛИТИЧКЕ ИДЕОЛОГИЈЕ: ОД ИСТИНЕ ДО ТИРАНИЈЕ
items: ЗЛОЧИНИ ЗАПАДНЕ ЦИВИЛИЗАЦИЈЕ
items: ДРУШТВЕНИ ПОЛОЖАЈ ОСОБА СА ИНВАЛИДИТЕТОМ У БОСНИ И ХЕРЦЕГОВИНИ
items: НУКЛЕАРНА ДОКТРИНА РУСИЈЕ – ОДВРАЋАЊЕ ЗА 21. ВИЈЕК
items: ПAРТОКРАТИЈА И КЛИЈЕНТИЗАМ У БОСНИ И ХЕРЦЕГОВИНИ
items: ЛЕВИЦА У МАКЕДОНИЈИ: ПРЕПРЕКЕ И МОГУЋНОСТИ ЗА ПРЕПОРОД
items: НАСТАНАК КОНЦЕПЦИЈЕ ВАЗДУШНЕ МОЋИ ПРЕМА УЧЕЊУ ЂУЛИЈА ДУЕТА
items: PENALNI POPULIZAM ‒ NASTANAK, RAZVOJ I BUDUĆNOST
items: ВЈЕШТАЧКА ИНТЕЛИГЕНЦИЈА КАО НОВО БОЈНО ПОЉЕ
items: OSNOVNA PITANJA I PROBLEMI KLASIČNOG LIBERALNOG FEMINIZMA
items: ПОЛИТИЧКА ЛИЧНОСТ СТЕПАНА БАНДЕРЕ И РУСКО-УКРАЈИНСКИ КОНФЛИКТ
items: URODNJAVANJE JAVNIH POLITIKA U SRBIJI: DA LI RADI ZA ŽENE?
items: DEMOGRAFSKI RAZVOJ I KULTURNO-LINGVISTIČKI IDENTITET BUNJEVACA U SRBIJI
items: УЗРОК И ДИНАМИКА НАСИЉА
items: УЛОГА И ЗНАЧАЈ НОВИНСКЕ АГЕНЦИЈЕ СРНА У МЕДИЈСКОМ ПРОСТОРУ РЕПУБЛИКЕ СРПСКЕ

ИДЕОЛОГИЈА ИСТОСТИ
type: item
description: Приказ књиге идеологија истости
subject: Prikaz
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Dušan Dostanić
rights: Sva prava zadržana (c) 2025 Autori
date: 2025-12-10
publication date: 2025-12-10
starting page: 119
ending page: 123
doi: 10.5937/politeia0-60592

МЕКА МОЋ И НАДМЕТАЊЕ ВЕЛИКИХ СИЛА
type: item
description: Joseph Nye, Soft Power and Great-Power Competition – Shifting Sands in the Balance of Power Between the United States and China, Springer, 2023.
subject: Prikaz
  topic: section
creator: Vladana Šekara
rights: Sva prava zadržana (c) 2025 Autori
date: 2025-12-10
publication date: 2025-12-10
starting page: 125
ending page: 128
doi: 10.5937/politeia0-60192

(ПАРА)МИЛИТАРНА ЈЕДИНИЦА „ЦРНИ КОРПУС” („АЗОВ”) КАО НАЈПОЗНАТИЈИ ВОЈНО-ПОЛИТИЧКИ ИЗРАЗ ЕКСТРЕМНОГ УКРАЈИНСКОГ НАЦИОНАЛИЗМА
type: item
description: Након стицања независности Украјине 1991. године и периода дугогодишње еквидистанце између Истока и Запада, украјинска политика дефинитивно се окреће према Западу у периоду после „мајданских” догађања у зиму 2013/14, када на власт (по други пут) долазе прозападне – либералне, али и националистичке политичке снаге вољне да Украјину одвоје од Руске Федерације у сваком погледу. То је био и почетак отворених напетости са Руском Федерацијом, и тада долази до руске анексије Крима и отпочињања војних сукоба у региону Луганске и Доњецке области. Новодекларисана политика Украјине, вођена либералним и десничарским политичарима, била је „декомунизација земље” и „национализација нације”, што је отворило широк простор екстремно десним украјинским политичким покретима и паравојним групама, међу којима временом најекспониранија постаје харковска група „Црни корпус” (доцније батаљон, пук Азов и коначно бригада ‒ Дванаеста бригада Националне гарде, односно Трећа самостална бригада Оружаних снага Украјине). Циљ овог рада јесте да систематизује досадашња сазнања, односно представи историјат, идеологију и деловање (пара)војне јединице „Црни корпус” (касније „Азов”), као парадигму (пара)милитарно-политичког облика развоја савременог екстремног украјинског национализма.
subject: Pregledni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Marko Mijatović
rights: Sva prava zadržana (c) 2025 Autori
date: 2025-12-10
publication date: 2025-12-10
starting page: 79
ending page: 95
doi: 10.5937/politeia0-58524

ИЛУЗИЈА: СТАРИ-НОВИ ОБЛИК ИДЕОЛОГИЈЕ У СЛУЖБИ ДОБРА ИЛИ ЗЛА
type: item
description: Илузија је један од најсуптилнијих феномена људске свести јер истовремено омогућава смисао и скрива истину. Она гради оквир у којем свет постаје разумљив, али управо та конструкција може створити простор за обману и манипулацију. Рад полази од претпоставке да се добро и зло илузије не мере њеним постојањем, већ њеним последицама: да ли подстиче стварање заједништва, креативности и личне слободе или, обрнуто, одржава системе моћи и спречава критичко мишљење. Кроз анализу филозофских и друштвених перспектива, показује се да је илузија истовремено егзистенцијална нужност и етичка одговорност. Њен позитивни потенцијал остварује се онда када остаје привремена и отворена за преиспитивање, док постаје опасна када се претвори у затворени систем који намеће једнообразну стварност и укида простор за расуђивање.
subject: Pregledni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: BOZIDAR VASILJEVIC
rights: Sva prava zadržana (c) 2025 Autori
date: 2025-12-10
publication date: 2025-12-10
starting page: 69
ending page: 77
doi: 10.5937/politeia0-61366

МИГРАЦИЈЕ КА ЕВРОПИ У КОНТЕКСТУ ТЕОРИЈЕ СУКОБА ЦИВИЛИЗАЦИЈА САМЈУЕЛА ХАНТИНГТОНА
type: item
description: <!-- [if gte mso 9]><xml> <o:OfficeDocumentSettings> <o:RelyOnVML/> <o:AllowPNG/> <o:TargetScreenSize>800x600</o:TargetScreenSize> </o:OfficeDocumentSettings> </xml><![endif]--><!-- [if gte mso 9]><xml> <w:WordDocument> <w:View>Normal</w:View> <w:Zoom>0</w:Zoom> <w:TrackMoves/> <w:TrackFormatting/> <w:PunctuationKerning/> <w:ValidateAgainstSchemas/> <w:SaveIfXMLInvalid>false</w:SaveIfXMLInvalid> <w:IgnoreMixedContent>false</w:IgnoreMixedContent> <w:AlwaysShowPlaceholderText>false</w:AlwaysShowPlaceholderText> <w:DoNotPromoteQF/> <w:LidThemeOther>EN-GB</w:LidThemeOther> <w:LidThemeAsian>X-NONE</w:LidThemeAsian> <w:LidThemeComplexScript>X-NONE</w:LidThemeComplexScript> <w:Compatibility> <w:BreakWrappedTables/> <w:SnapToGridInCell/> <w:WrapTextWithPunct/> <w:UseAsianBreakRules/> <w:DontGrowAutofit/> <w:SplitPgBreakAndParaMark/> <w:EnableOpenTypeKerning/> <w:DontFlipMirrorIndents/> <w:OverrideTableStyleHps/> </w:Compatibility> <m:mathPr> <m:mathFont m:val="Cambria Math"/> <m:brkBin m:val="before"/> <m:brkBinSub m:val="--"/> <m:smallFrac m:val="off"/> <m:dispDef/> <m:lMargin m:val="0"/> <m:rMargin m:val="0"/> <m:defJc m:val="centerGroup"/> <m:wrapIndent m:val="1440"/> <m:intLim m:val="subSup"/> <m:naryLim m:val="undOvr"/> </m:mathPr></w:WordDocument> </xml><![endif]--><!-- [if gte mso 9]><xml> <w:LatentStyles DefLockedState="false" DefUnhideWhenUsed="false" DefSemiHidden="false" DefQFormat="false" DefPriority="99" LatentStyleCount="371"> <w:LsdException Locked="false" Priority="0" QFormat="true" Name="Normal"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 1"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" SemiHidden="true" UnhideWhenUsed="true" QFormat="true" Name="heading 2"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" SemiHidden="true" UnhideWhenUsed="true" QFormat="true" Name="heading 3"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" SemiHidden="true" UnhideWhenUsed="true" QFormat="true" Name="heading 4"/> <w:LsdException Locked="false" Prior…
subject: Pregledni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Љубиша Маленица
rights: Sva prava zadržana (c) 2025 Autori
date: 2025-12-10
publication date: 2025-12-10
starting page: 97
ending page: 116
doi: 10.5937/politeia0-58041

O VAŽNOSTI INTUICIJA U POLITIČKIM PROCESIMA U DOBA POLITIČKE APATIJE
type: item
description: U radu se istražuje teorijski značaj intuicija u političkim procesima, naročito u trenucima krize reprodukcije dominantnih društvenih normi. U tom pogledu naročita pažnja posvećuje se činjenici da su društvene institucije i konvencionalne političke organizacije danas u velikoj meri izgubile autoritet, što je pak dovelo do političke apatije i porasta postpolitičkih stavova. Političke intuicije, često bazirane na iskustvu i nesvesnim asocijacijama, shodno tome mogu igrati ključnu ulogu u radikalnim oblicima demokratije, posebno u vremenima krize. Rad se fokusira na razliku između svakodnevnih političkih intuicija i intuicija o politici, naglašavajući njihov značaj u oblikovanju javnog diskursa i političkih odluka.
subject: Pregledni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Srđan Prodanović
rights: Sva prava zadržana (c) 2025 Autori
date: 2025-12-10
publication date: 2025-12-10
starting page: 45
ending page: 57
doi: 10.5937/politeia0-56302

ODNOS MLADIH U BOSNI I HERCEGOVINI PREMA DIGITALNIM SADRŽAJIMA ‒ IZMEĐU VIRTUELNOSTI I STVARNOSTI
type: item
description: Mladi u Bosni i Hercegovini (BiH), pripadnici generacije Z, najčešće se informišu putem digitalnih medija, odnosno društvenih mreža, uglavnom birajući zabavne, zanimljive i šaljive sadržaje. Društvene mreže su im prvi izbor prilikom informisanja i uz njih provode najviše slobodnog vremena. Fokus rada je na sadržajima digitalnih medija koje mladi često koriste. Cilj rada je da identifikuje konkretne internetske portale, naloge na društvenim mrežama, uticajne pojedince ili grupe koje mladi prate i čije sadržaje najviše konzumiraju. Rezultati prikupljeni metodom anketiranja pomoću onlajn upitnika ukazuju na to da mladi u BiH najviše posjećuju sljedeće internetske portale: Nezavisne.com, Klix.ba, Rtrs.tv, dok na društvenim mrežama najčešće prate naloge influensera i poznatih ličnosti. Takođe, većina mladih ne pravi razliku između internetskih portala i naloga na društvenim mrežama. Omiljeni influenseri ili jutjuberi su im: Zorana Jovanović, Anja Blagojević, Adriana Džehverović i Baka Prase. Zaključuje se da mladi u BiH ne koriste često digitalne medije i društvene mreže na produktivan način i da im nedostaju adekvatne vještine medijsko-informacione pismenosti kako bi kapacitet digitalnih medija iskoristili za edukaciju, lični razvoj, pomoć pri učenju ili snalaženju u svakodnevnom životu.
subject: Originalni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Dragana Trninic
creator: Anđela Kuprešanin Vukelić
rights: Sva prava zadržana (c) 2025 Autori
date: 2025-12-10
publication date: 2025-12-10
starting page: 27
ending page: 44
doi: 10.5937/politeia0-61962

(NE)MERLJIVOST NASILJA: GRANICE KVANTIFIKACIJE NASILJA U SAVREMENIM DRUŠTVIMA
type: item
description: <p style="margin: 0px; text-align: justify; font-style: normal; font-variant-caps: normal; font-stretch: normal; font-size: 11px; line-height: normal; font-family: 'Times New Roman'; font-size-adjust: none; font-kerning: auto; font-variant-alternates: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-numeric: normal; font-variant-east-asian: normal; font-variant-position: normal; font-variant-emoji: normal; font-feature-settings: normal; font-optical-sizing: auto; font-variation-settings: normal;">Osnovna tema ovog rada jeste teorijsko sagledavanje problematike merenja nasilja u društvima sa težnjom da se odgovori na pitanje da li je nasilje u društvu uopšte moguće izmeriti. U skladu sa tim predstavljeni su osnovni problemi u vezi sa definisanjem i klasifikacijom nasilja; ustaljeni načini merenja nasilja i ograničenja u vezi sa tim. Ne postoji jedinstvena definicija nasilja, niti tipologija ‒ one zavise od različitih kulturnih, ideoloških i političkih faktora. Ono što je zajedničko svim definicijama jeste da nasilje za posledicu ima različite vrste povređivanja ili ubistva ljudi. Posebno kontroverzan oblik nasilja jeste ono nevidljivo nasilje ili strukturno, koje zbog opsega svojih posledica ne bi trebalo biti izuzeto iz analize utvrđivanja stepena nasilja u društvima, a često jeste izuzeto. Stoga se ovaj rad u velikoj meri oslanja na Galtungovu teoriju strukturnog nasilja. Osnovna pretpostavka ovog rada jeste da nasilje u jednom društvu nije jednostavno precizno izmeriti jer postoje značajna ograničenja u tome. Neka od njih odnose se na (1) opšti problem kvantifikacije društvenih pojava; (2) pitanje šta se sve podrazumeva pod nasiljem tj. šta se smatra relevantnim za merenje; (3) manje vidljive oblike nasilja poput strukturnog nasilja i nasilja u porodici; (4) ograničenja u vezi sa beleženjem nasilja; (5) prostorna i vremenska ograničenja. Dakle, cilj ovog rada jeste podsticanje na razmišljanje o tome koji sve indikatori, pored onih ustaljenih kao što je stopa h…
subject: Pregledni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Kristina Pejkovic
rights: Sva prava zadržana (c) 2025 Autori
date: 2025-12-10
publication date: 2025-12-10
starting page: 11
ending page: 25
doi: 10.5937/politeia0-59581

POLITIČKA PARTICIPACIJA I POVJERENJE MLADIH SRBIJE I REPUBLIKE SRPSKE U POLITIČKE INSTITUCIJE
type: item
description: Rad istražuje nivo političkog povjerenja i obrasce političke participacije mladih u Srbiji i Republici Srpskoj, posebno među pripadnicima generacije Z. Na osnovu kombinovanog kvalitativnog i kvantitativnog istraživanja, sprovedenog na uzorku od 555 ispitanika, analiziraju se dimenzije političke kulture kao što su medijska pismenost, politička involviranost, cinizam, anomija, povjerenje u institucije, autoritarnost i odnos prema državnim simbolima. Rezultati pokazuju izrazito nizak stepen povjerenja mladih u ključne političke institucije – vladu, parlament, predsjednika, pravosuđe i političke partije – uz istovremeno visoku izbornu participaciju. Većina mladih smatra da političke partije ne zastupaju interese građana, da mediji nisu pouzdan izvor informacija i da pojedinci nemaju realnu mogućnost uticaja na odlučivanje. Iako generacija Z izražava snažnu vezanost za državne simbole i pokazuje toleranciju prema različitosti, evidentan je porast političkog cinizma, osjećaj marginalizacije i uvjerenje da klasične institucije demokratije ne ispunjavaju očekivanja mladih. Nalazi ukazuju na strukturalnu krizu političke legitimnosti i potrebu za redefinisanjem mehanizama uključivanja mladih u politički život. Analiza naglašava da je jačanje povjerenja generacije Z u institucije ključni preduslov demokratske konsolidacije.
subject: Pregledni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Đorđe Vuković
creator: Aleksandar Vranješ
creator: Srđan Radanović
rights: Sva prava zadržana (c) 2025 Autori
date: 2025-12-10
publication date: 2025-12-10
starting page: 59
ending page: 68
doi: 10.5937/politeia0-62871

ОД ФИЛОЗОФИЈЕ КА СОЦИОЛОГИЈИ РАДА
type: item
description: Приказ књиге Лаш Фр. Х. Свенсен – Филозофија рада, (прев. Радош Косовић), Геопоетика издаваштво, Београд, 2012. стр. 156
subject: Prikaz
  topic: section
creator: Dušanka P. Slijepčević
rights: Sva prava zadržana (c) 2025 POLITEIA
date: 2025-07-23
publication date: 2025-07-23
starting page: 101
ending page: 107
doi: 10.5937/politeia0-57714

ELILOVA TEZA O MOBILIZACIJSKOJ ULOZI POLITIČKE PERSUAZIJE KROZ PERSPEKTIVU NEURONSKE POZADINE MOTIVISANOG REZONOVANJA
type: item
description: <p style="margin: 0px; text-align: justify; font-style: normal; font-variant-caps: normal; font-width: normal; font-size: 11px; line-height: normal; font-family: 'Times New Roman'; font-size-adjust: none; font-kerning: auto; font-variant-alternates: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-numeric: normal; font-variant-east-asian: normal; font-variant-position: normal; font-variant-emoji: normal; font-feature-settings: normal; font-optical-sizing: auto; font-variation-settings: normal; -webkit-text-stroke-width: 0px; -webkit-text-stroke-color: #000000;">Teza Žaka Elila da je za uspešnu političku persuaziju ključan uticaj na ponašanje, a ne na stavove u ovom radu analizira se iz ugla neuronauke i rezultata neuronaučnog eksperimenta koji je sproveo Dru Vesten. Naime, ispitujući neuronsku pozadinu kognitivnog procesa motivisanog rezonovanja, Vesten je došao do rezultata koji ukazuju na dominantnu ulogu emocija prilikom donošenja političkih odluka i procena pod dejstvom motivisanog rezonovanja. U skladu sa takvim rezultatima Vesten zaključuje da je politički mozak zapravo „emotivni mozak” i da do promene političkih stavova ne dolazi promenom informacija, već emocija. U ovom radu ispituje se na koji način takav zaključak potvrđuje ili redefiniše Elilovu tezu da u persuazivnom nizu nakon emitovanja političke promene dolazi do promene u ponašanju, a tek onda do eventualne promene stavova, koja u kontekstu uspeha političke persuazije može, ali i ne mora da se desi. U najširem kontekstu na ovom primeru rad otvara pitanje primene neuronauke u polju političkog marketinga u svrhu testiranja tradicionalnih teza iz oblasti političke persuazije, koje se u manjoj ili većoj meri zasnivaju na spekulaciji. U radu se daju smernice za dalje istraživanje u kom bi se pomoću primene neuronaučnih metoda ispitivao redosled persuazivnog niza i mesto emocija te motivisanog rezonovanja u tom nizu.
subject: Pregledni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Marina Komad
rights: Sva prava zadržana (c) 2025 POLITEIA
date: 2025-07-23
publication date: 2025-07-23
starting page: 71
ending page: 85
doi: 10.5937/politeia0-58909

ДЕКОЛОНИЗАЦИЈА УМА КАО ПРОЦЕС РЕСУВЕРЕНИЗАЦИЈЕ ДРЖАВЕ
type: item
description: Деколонизација шездесетих година ХХ вијека постаје кључан аспект политичког живота, при чему долази до теоријског конституисања наведеног појма. Крајем Хладног рата појам се проширује и излази из домена политичког у домен културе, образовања, умјетности, те се у појединим случајевима и релативизује. Један од видова деколонизације као ослобађања од амова туђинске власти јесте деколонизација ума. У раду ћемо, поред представљања основних појмова, приступити анализи колонизације и деколонизације ума кроз аспекте ослобађања државног идеолошког апарата као поступка (ре)суверенизације модерне државе. Уклањањем војног и директног политичког присуства страних сила на територији држава није завршена колонизација, већ је само трансформисана кроз глобалистичке процесе у којима главну улогу играју економија, транснационалне компаније и мека моћ, тј. култура и сви њени облици. У неоколонијализму транснационалне компаније и моћ компрадорских елита кључни су у колонизацији ума. Представићемо начине пружања отпора савременим изазовима који штете културном и националном суверенитету кроз процес деколонизације ума, не ограничавајући се само на просторе Глобалног југа него, универзалистички, и на државе савремене Европе.
subject: Pregledni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Srđan Radanović
rights: Sva prava zadržana (c) 2025 POLITEIA
date: 2025-07-23
publication date: 2025-07-23
starting page: 87
ending page: 98
doi: 10.5937/politeia0-58919

USTAVNI SUD BOSNE I HERCEGOVINE – IZMEĐU HIBRIDNOSTI I PODJELE VLASTI
type: item
description: Cilj rada jeste analizirati ulogu i funkciju Ustavnoga suda BiH kroz vizuru dvaju politoloških koncepata mnogo više zastupljenih pri analizi političkih negoli pravosudnih institucija. Riječ je o konceptu ’hibridnih sudova’ te konceptu ’sudova s podjelom vlasti’ (power sharing). Prvi koncept odnosi se na one sudove koji omogućavaju ili zahtijevaju prisustvo stranih sudaca u domaćim pravosudnim tijelima, u ovom slučaju Ustavnom sudu BiH. Od samoga utemeljenja potonji u svoj sastav uključuje tri strana suca, te se vremenom percepcija njihova rada i uloge stubokom mijenja održavajući šire trendove koji postoje u političkoj sferi BiH. U radu će biti analiziran ovaj moment hibridnosti Ustavnoga suda BiH i reperkusije koje je ta odlika imala prilikom donošenja odluka. Drugi koncept odnosi se na određeni konsocijacijski element koji Ustavni sud u svojoj strukturi posjeduje, naime, njegov sastav odražava reciprocitet konstitutivnih naroda kao svojevrsni jamac da se uspostavljeni dejtonski poredak neće jednostrano ili na silu mijenjati bez privole svih triju konstitutivnih naroda. Detaljno će biti prikazan fenomen podjele vlasti (power sharing) unutar Suda, te reperkusije koje je donio u djelovanju samoga Suda. Tek analizom ova dva krucijalna elementa moguće je u potpunosti razumijevati djelovanje Ustavnoga suda, probleme s kojima se susreće prilikom svoga rada, te diskusijama koje izaziva u političkoj i akademskoj sferi. Upravo preko ova dva elementa moguće je plauzibilno pokazati da se Ustavni sud BiH nalazi između čekića i nakovnja. S jedne strane od njega se očekuje transformacijski potencijal i modificiranje dejtonskoga ustavnopravnoga okvira, a s druge strane služi kao mehanizam održavanja i očuvanja potonjega.
subject: Pregledni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Dražen Barbarić
rights: Sva prava zadržana (c) 2025 POLITEIA
date: 2025-07-23
publication date: 2025-07-23
starting page: 51
ending page: 69
doi: 10.5937/politeia0-55117

ТРИ ГОДИНЕ СУКОБА У УКРАЈИНИ ‒ СТРАТЕГИЈСКИ ЦИЉЕВИ РУСКЕ ФЕДЕРАЦИЈЕ, САД И ЕУ
type: item
description: Иако се сукоб у Украјини званично води између две стране, Руске Федерације (РФ) и Украјине, у тај конфликт посредно је укључено више држава. Већина чланица НАТО-a (на челу са САД) и ЕУ (предвођена Немачком) војно подржава Украјину чиме су практично и саме на специфичан начин постале актери сукоба. Војна помоћ Украјини углавном се манифестује кроз испоруке наоружања и војне опреме, као и обуку украјинских војника, која се изводи на територијама држава-чланица НАТО-а, али и на украјинској територији где Алијанса ангажује војне инструкторе. Ради бољег разумевања разлога и последица сукоба у Украјини потребно је детаљније размотрити стратегијске циљеве Руске Федерације, САД и ЕУ, које су на непосредан или посредан начин укључене у дешавања у Украјини. У раду су закључци изведени доминантно употребом компаративне методе којом су упоређивани стратегијски циљеви РФ, САД и ЕУ. Подаци су прикупљани квалитативном анализом садржаја изјава релевантних званичника и докумената, а излагање је претежно хронолошко. Основну хипотезу представља тврдња да је руско-украјински рат врхунац сукобљавања не само те две државе него и интереса Запада са РФ. У дисциплинарном погледу, рад се темељи на два приступа у оквиру науке о међународним односима – спољнополитичкој анализи и геополитици.
subject: Pregledni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Иван Зарић
creator: Бојан Ћеферјановић
rights: Sva prava zadržana (c) 2025 POLITEIA
date: 2025-07-23
publication date: 2025-07-23
starting page: 29
ending page: 50
doi: 10.5937/politeia0-58914

OD OTUĐENOSTI DO OMLADINSKOG PARTIZANSTVA
type: item
description: Rad istražuje promene biračkih navika mladih i promene u stepenu participacije i političke mobilizacije. U studiji slučaja uzima se period između novembra 2024. godine i maja 2025. godine, koji su obeležile masovne studentske blokade univerziteta i organizovanja više socijalnih protesta. Cilj rada jeste da kroz sistematsku analizu dostupnih istraživanja stavova mladih rađenih u periodu od 2018. do 2024. godine identifikuje faktore koji su doveli do povećane participacije mladih u političkim aktivnostima. Rad pretpostavlja tezu da je studija slučaja Srbije važan socijalni momenat u kome se događa smena generacije političkih elita, od onih koje promovišu sigurnost kao dominantnu socijalnu vrednost ka onima koje promovišu pitanje dobro uređenog društva.
subject: Originalni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Bojan M Vranic
rights: Sva prava zadržana (c) 2025 POLITEIA
date: 2025-07-23
publication date: 2025-07-23
starting page: 11
ending page: 28
doi: 10.5937/politeia0-59169

ПОЛИТИЧКЕ ИДЕОЛОГИЈЕ: ОД ИСТИНЕ ДО ТИРАНИЈЕ
type: item
description: Бојан Вранић, Политичке идеологије: од истине до тираније, Клио: Факултет политичких наука, Београд, 2024, стр. 154
subject: Prikaz
  topic: section
creator: Nikola Ilić
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 POLITEIA
date: 2025-06-15
publication date: 2025-06-15
starting page: 79
ending page: 82
doi: 10.5937/politeia0-55136

ЗЛОЧИНИ ЗАПАДНЕ ЦИВИЛИЗАЦИЈЕ
type: item
description: Рајко Петровић, Данило Бабић, Злочини западне цивилизације. Београд: Catena Mundi, 2024.
subject: Prikaz
  topic: section
creator: Srđan Radanović
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 POLITEIA
date: 2025-06-15
publication date: 2025-06-15
starting page: 87
ending page: 89
doi: 10.5937/politeia0-55761

ДРУШТВЕНИ ПОЛОЖАЈ ОСОБА СА ИНВАЛИДИТЕТОМ У БОСНИ И ХЕРЦЕГОВИНИ
type: item
description: Душко Трнинић: Животне приче са друштвених маргина: прилог социологији инвалидитета (Удружење за филозофију и друштвену мисао, Бањалука, 2024)
subject: Prikaz
  topic: section
creator: Stefan Elezovic
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 POLITEIA
date: 2025-06-15
publication date: 2025-06-15
starting page: 83
ending page: 85
doi: 10.5937/politeia0-54757

НУКЛЕАРНА ДОКТРИНА РУСИЈЕ – ОДВРАЋАЊЕ ЗА 21. ВИЈЕК
type: item
description: Ревидирана нуклеарна стратегија Русије усвојена је 19. новембра 2024. године, као својеврсни одговор на раније дату дозволу САД Украјини да може ракетама средњег домета гађати дубину руске територије. Увертира у овакав расплет догађаја била су повлачења САД и Русије из споразума о контроли стратешког наоружања. Поред тога, након побједе Доналда Трампа на предсједничким изборима одлазећа америчка администрација додатно је истакла помоћ Украјини као свој спољнополитички интерес. У жељи за даљим супротстављањем руској војсци Украјина је мјесецима током 2024. године захтијевала од савезника да јој испоруче и дају дозволу за употребу ракета средњег домета по дубини територије Русије, као и ловце Ф-16. Основна теза овог рада гласи да је нова нуклеарна доктрина Русије прилагођена савременим ратним околностима, као и изазовима у међународном поретку 21. вијека, те представља конзистентан наставак нуклеарног одвраћања. Нова нуклеарна доктрина као и она која јој претходи почивају на нуклеарној тријади. У раду се анализирају промјене у вођењу ратова у 21. вијеку, с акцентом на масовну употребу дронова и беспилотних летјелица. Поред тога, циљ рада јесте разумијевање узрока ревидирања нуклеарне доктрине Русије као и њеног садржаја те могућих импликација у међународним односима.
subject: Pregledni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Sinisa Simikic
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 POLITEIA
date: 2025-06-15
publication date: 2025-06-15
starting page: 63
ending page: 75
doi: 10.5937/politeia0-55913

ПAРТОКРАТИЈА И КЛИЈЕНТИЗАМ У БОСНИ И ХЕРЦЕГОВИНИ
type: item
description: У великом броју држава свијета политичке партије постале су временом умјесто демократизатора олигархијски организоване скупине које институције подређују себи и интересима својих вођа, обезвређујући демократију за коју се декларативно залажу. Ова је појава изражена у транзицијским државама чија цивилна друштва и економије нису достигле развојни ниво довољан за отпор партократизацији институција и клијентистичком односу политичких субјеката и грађана. Таква је Босна и Херцеговина коју као предмета истраживања овог рада у оквиру феномена партократије анализирамо у форми студије случаја. Специфичност Босне и Херцеговине је у томе што њена национално условљена партијска сегментираност додатно појачава моћ партијских олигархија, чији лидери наступају и као националне вође. С хипотеком рата, ратног профитерства, лоше проведене приватизације, октроисаном дејтонском уставношћу и девастираним заједницама, партократија и клијентизам у Босни и Херцеговини постали су системска појава и свакодневница. Они су један од главних фактора њене нефункционалности и неразвијености, што се огледа у раду јавних институција, те дефинисању развојних и социјалних политика.
subject: Pregledni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Vlade Simovic
creator: Draško Gajić
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 POLITEIA
date: 2025-06-15
publication date: 2025-06-15
starting page: 43
ending page: 61
doi: 10.5937/politeia0-54192

ЛЕВИЦА У МАКЕДОНИЈИ: ПРЕПРЕКЕ И МОГУЋНОСТИ ЗА ПРЕПОРОД
type: item
description: Овај чланак се фоксуира на недовољно истражено питање левичарске политике у Македонији, т.ј. део региона који се често занемарује у ширим академским дискусијама о политичкој трансформацији у бившој Југославији. Текст се бави кључним изазовима са којима се левица суочава у постсоцијалистичкој ери, укључујући идеолошку фрагментацију, неолибералну економску политику коју намеће Запад и пораст етнонационалистичких елемената у македонском политичком пејзажу од 2001 година наовамо. Ови фактори су значајно ослабили утицај левичарске идеологије у земљи обележеној етничким поделама и у великој мери под утицајем Запада. У чланку се тврди да такозване македонске левичарске партије, углавном остаци бившег режима, све више усвајају неолибералну политику, дистанцирајући се од традиционалних социјалистичких вредности и нагризајући своју везу са радничком класом. Успон Левице, политичке партије рођене из друштвених покрета одоздо, нуди потенцијални пут за ревитализацију демократског учешћа и политичке трансформације у земљи. Централни фокус чланка је одрживост истинске левичарске идеологије и политике у оквиру ограничења оријентације Македоније на НАТО и ЕУ. У чланку се закључује да ће будући успех Левице зависити од њене способности да уравнотежи питања националног идентитета са ширим друштвеним и економским циљевима и ефикасно изазове укорењени политички естаблишмент.
subject: Pregledni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Biljana Vankovska
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 POLITEIA
date: 2025-06-15
publication date: 2025-06-15
starting page: 11
ending page: 26
doi: 10.5937/politeia0-55755

НАСТАНАК КОНЦЕПЦИЈЕ ВАЗДУШНЕ МОЋИ ПРЕМА УЧЕЊУ ЂУЛИЈА ДУЕТА
type: item
description: Револуционарни карактер појаве ратног ваздухопловства током Првог светског рата довео је до теоријске формулације концепције ваздушне моћи, где посебно место припада италијанском генералу Ђулију Дуету. Тeoријске концепције које су настале у овом раном технолошком периоду развоја авијације више су имале „пророчки” карактер будуће употребе борбених авиона него утемељење у практичној употреби и ратном искуству. Трећа димензија моћи која долази из атмосфере уноси у рат нову динамику и револуционарну промену којa брише разлику између фронта и позадине. У својим радовима генерал Дует ствара савремену теорију рата и напада основне постулате војне мисли засноване на сукобу који се одвија искључиво у две димензије, на копну или мору. Посебно је значајно његово сагледавање моралног фактора у рату, код војника и цивила. Морални фактор према његовим схватањима има исти или већи значај од материјалних разарања у рату. Према овом учењу ваздухопловство, а посебно бомбардерска авијација, има стратешки карактер и треба сама да одлучује о исходу рата. Ваздухопловна (гео)стратегија генерала Дуета требало је да трансформише рат, смањи велике губитке и доведе до брзог завршетка оружаног сукоба. Међутим, управо је ратно ваздухопловство било носилац великих разарања градова и огромних жртава међу цивилним становништвом у Другом светском рату, локалним конфликтима за време Хладног рата и у ратовима данашњице. Радови Ђулија Дуета имали су велики утицали на друге класичне и савремене теоретичаре ваздушне моћи, али и на главне штабове великих сила које су дефинисале ваздухопловне доктрине својих оружаних снага.
subject: Pregledni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Zeljko Budimir
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 POLITEIA
date: 2025-06-15
publication date: 2025-06-15
starting page: 27
ending page: 42
doi: 10.5937/politeia0-56739

PENALNI POPULIZAM ‒ NASTANAK, RAZVOJ I BUDUĆNOST
type: item
description: Penalni populizam tokom poslednjih nekoliko decenija predstavlja jedan od kontinuirano zastupljenih kriminalnopolitičkih trendova, i to na globalnom nivou. Njegove postavke ukratko se svode na strože kažnjavanje prestupnika, navodno, u skladu sa stavovima i željama javnog mnjenja. Problemi penalnog populizma tiču se njegove naučne i empirijske neutemeljenosti, odnosno nedostatka konkretnije argumentacije pri osmišljavanju inventivnih rešenja, ali i nekonsultovanja stručne javnosti. Stoga su autori nastojali da putem analize literature ukažu na osnovne postavke i praktične implikacije penalnog populizma, a u cilju bližeg upoznavanja javnosti sa ovim konceptom i otvaranja prostora za debatu. Nakon sumiranja uporednopravnih iskustava, uz poseban osvrt na Srbiju, autori uočavaju da se i pored bitnih socioekonomskih razlika postavke penalnog populizma u značajnoj meri poklapaju u različitim delovima sveta. Primenjene su metode analize sadržaja, normativno-logički i komparativno-pravni metod. Autori zaključuju da je penalni populizam i te kako prisutna tendencija, kako nema naznaka da će nestati, te otuda treba da bude prepoznat i proučavan, kako bi se buduće kriminalne politike razvijale u skladu sa dinamikom i strukturom kriminaliteta, ali i uz uvažavanje stavova adekvatno informisane javnosti.
subject: Pregledni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Milica D. Kovacevic
creator: Saša Atanasov
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 POLITEIA
date: 2025-01-02
publication date: 2025-01-02
starting page: 45
ending page: 58
doi: 10.5937/politeia0-52787

ВЈЕШТАЧКА ИНТЕЛИГЕНЦИЈА КАО НОВО БОЈНО ПОЉЕ
type: item
description: Хенри Кисинџер, Ерик Шмит, Даниел Хатенлокер, Доба вештачке интелигенције и наша људска будућност, Клуб Плус, Београд, 2022
subject: Prikaz
  topic: section
creator: Синиша Симикић
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 POLITEIA
date: 2025-01-01
publication date: 2025-01-01
starting page: 105
ending page: 107
doi: 10.5937/politeia0-52960

OSNOVNA PITANJA I PROBLEMI KLASIČNOG LIBERALNOG FEMINIZMA
type: item
description: Klasični liberalni feminizam predstavlja teorijsko nastojanje i politički zahtjev feminizma najprije ispoljen u drugoj polovini 18. vijeka. U tom periodu brojni činioci (ekonomski, socijalni, politički), kao i kretanja u ljudskoj misli stvorili su uslove za preispitivanje odnosa moći i sopstvenog položaja u društvu od strane žena (I. Milojević). Ta prva feministička nastojanja bila su vezana za osnovne principe liberalizma (jednakost, slobodu, nezavisnost), preformulisane i proširene na žene (K. Lončarević). S obzirom na potpunu građansku, političku i kulturnu obespravljenost žena, klasični liberalni feminizam svoje zahtjeve usmjerio je na postizanje ravnopravnosti žena s muškarcima u pogledu ovih prava. Kao glavni argument za to uzima se jednakost muškaraca i žena u pogledu razuma. Razum jeste moć usavršavanja, on predstavlja sponu stvorenja s Tvorcem od kojeg svi potiču, stoga kod svih mora biti ista njegova priroda. Kritikuje se ustrojstvo građanskog društva koje svojim mehanizmima (obrazovanje, odgoj, isključivanje iz svih građanskih i političkih poslova i sl.) onemogućava žene da njeguju razum (M. Vulstonkraft). Žene i muškarci rađaju se jednaki, stoga zakon, običaji ili predrasude ne treba da stvaraju razlike između njih – žene treba da imaju aktivnu ulogu u društvu i jednaka prava te pristup svim poslovima i nagradama koji su dostupni muškarcima. Pitanja koja se odnose na privatnu sferu egzistencije muškaraca i žena ostaju izvan interesovanja liberalnih feministkinja u 18. vijeku (Olemp de Guž i Meri Vulstonkraft), dok predstavnici klasičnog liberalizma u 19. vijeku (Herijeta Tejlor Mil i Džon Stjuart Mil) svoja razmatranja proširuju na pitanja braka i razvoda iz različitih pozicija. Neravnopravnost polova ima negativne posljedice na lične i javne vrline.
subject: Pregledni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Dragana S Vilic
creator: Nataša Vilić
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 POLITEIA
date: 2025-01-01
publication date: 2025-01-01
starting page: 79
ending page: 101
doi: 10.5937/politeia0-46463

ПОЛИТИЧКА ЛИЧНОСТ СТЕПАНА БАНДЕРЕ И РУСКО-УКРАЈИНСКИ КОНФЛИКТ
type: item
description: Започињање „специјалне војне операције” Руске Федерације у Украјини значајно је променило актуелну политичку слику света и отворило бројна питања, пре свега будућности односа Украјине и Руске Федерације, те руског и украјинског народа. Заоштрени руско-украјински односи трају већ годинама уназад, а кулминирали су „Евромајданом” 2014. године, када је масовним протестима на кијевским улицама на власт по други пут дошла прозападна власт, која се одржава и до данас. Овим радом желимо да у том контексту испитамо контроверзну политичку личност и праксу Степана Бандере, који је и са украјинске и са руске стране већ годинама уназад перципиран као личност ‒ мит украјинског екстремног национализма, као и укупни утицај сећања на њега у савременој Украјини, па самим тим и утицај на актуелна догађања.
subject: Pregledni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Marko Mijatović
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 POLITEIA
date: 2025-01-01
publication date: 2025-01-01
starting page: 59
ending page: 77
doi: 10.5937/politeia0-51951

URODNJAVANJE JAVNIH POLITIKA U SRBIJI: DA LI RADI ZA ŽENE?
type: item
description: Od 2010. godine sistemsko uvođenje rodne perspektive u donošenje, sprovođenje i praćenje javnih politika je jedan od glavnih strateških ciljeva Republike Srbije u oblasti unapređenja rodne ravnopravnosti. Evidentan napredak učinjen je u pogledu razvijanja normativnog i strateškog okvira rodne ravnopravnosti, naročito poslednjih godina usvajanjem Zakona o rodnoj ravnopravnosti (2021), Strategije za rodnu ravnopravnost za period 2021-2030 i Strategije za sprečavanje i borbu protiv rodno zasnovanog nasilja prema ženama i nasilja u porodici za period 2021-2025. Zakon o planskom sistemu i Zakon o budžetskom sistemu obavezuju budžetske korisnike da primenjuju rodno odgovorno budžetiranje. Uprkos tome, nije došlo do pomaka u ostvarivanju de facto rodne ravnopravnosti. Rad ima za cilj da doprinese ispitivanju efikasnosti strategije urodnjavanja u pogledu eliminisanja rodnog režima koji počiva na strukturnoj neravnopravnosti žena i muškaraca. Zaključak je dvojak: prvo, evidentni napredak koji je država učinila u pogledu razvijanja normativnog i političkog okvira rodne ravnopravnosti nije doprineo rodno osetljivim transformativnim promenama; i drugo, jaz između proklamovanih politika i stvarnosti je naročito izražen u kriznim vremenima, kao u slučaju pandemije COVID-19, kada se pitanja vezana za položaj žena i rodnu ravnopravnost po pravilu zanemaruju. Strategija urodnjavanja nije efikasna, jer je država ne sprovodi dosledno, a donosioci odluka ne smatraju rodnu ravnopravnost važnim pitanjem. Uočena je tendencija da će se ovaj jaz između normativnog i stvarnog u budućnosti nastaviti s obzirom na jačanje desnice i radikalizacije u društvu i nastavljanje vođenja neoliberalne ekonomske politike koja počiva na strukturnim nejednakostima i neravnoteži moći. Proklamovane politike rodne ravnopravnosti ne mogu da rade za žene sve dok se smatraju sporednim pitanjem, nevažnim za razvoj društva.
subject: Originalni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Mirjana Dokmanović
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 POLITEIA
date: 2025-01-01
publication date: 2025-01-01
starting page: 25
ending page: 44
doi: 10.5937/politeia0-47675

DEMOGRAFSKI RAZVOJ I KULTURNO-LINGVISTIČKI IDENTITET BUNJEVACA U SRBIJI
type: item
description: U radu je predstavlјena demografska dinamika Bunjevaca u Srbiji od 1991. do 2022. godine, etnolingvistička istraživanja o njihovom maternjem jeziku kao jednoj od najvažnijih komponenti nacionalnog identiteta, zatim kulturni razvitak, specifični običaji i tradicija bunjevačke nacionalne manjine. Istoriju Bunjevaca karakteriše dvovekovno nastojanje mađarske, hrvatske, povremeno srpske, a u 20.veku i jugoslovenske nacionalne ideologije, da prisvoje i po svom obliku modifikuju bunjevački nacionalni identitet na prostoru Vojvodine (Bačke), ali i uporno zalaganje pripadnika ove manjine da sačuvaju i razvijaju svoj jezički identitet. Neslaganja etnologa i lingvista oko pitanja da li je reč o manjinskom jeziku ili posebnom govoru u okviru hrvatskog ili srpskog jezika, naročito su aktuelizovana nakon dezintegracije Jugoslavije, uz dodatne brojne polemike o standardizaciji bunjevačke ikavice i uvođenju u službenu upotrebu u Subotici. I na kraju, posebnu karakteristiku bunjevačkog identiteta predstavlјa njihova kultura, iako nikada do kraja razvijena i eksponirana, i veoma specifični i prepoznatlјivi tradicionalni običaji, mada nedovolјno sačuvani u izvornom obliku.
subject: Originalni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Nada Raduski
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 POLITEIA
date: 2025-01-01
publication date: 2025-01-01
starting page: 11
ending page: 23
doi: 10.5937/politeia0-48153

УЗРОК И ДИНАМИКА НАСИЉА
type: item
description: <!-- [if gte mso 9]><xml> <w:WordDocument> <w:View>Normal</w:View> <w:Zoom>0</w:Zoom> <w:TrackMoves/> <w:TrackFormatting/> <w:PunctuationKerning/> <w:ValidateAgainstSchemas/> <w:SaveIfXMLInvalid>false</w:SaveIfXMLInvalid> <w:IgnoreMixedContent>false</w:IgnoreMixedContent> <w:AlwaysShowPlaceholderText>false</w:AlwaysShowPlaceholderText> <w:DoNotPromoteQF/> <w:LidThemeOther>EN-US</w:LidThemeOther> <w:LidThemeAsian>X-NONE</w:LidThemeAsian> <w:LidThemeComplexScript>X-NONE</w:LidThemeComplexScript> <w:Compatibility> <w:BreakWrappedTables/> <w:SnapToGridInCell/> <w:WrapTextWithPunct/> <w:UseAsianBreakRules/> <w:DontGrowAutofit/> <w:SplitPgBreakAndParaMark/> <w:DontVertAlignCellWithSp/> <w:DontBreakConstrainedForcedTables/> <w:DontVertAlignInTxbx/> <w:Word11KerningPairs/> <w:CachedColBalance/> <w:UseFELayout/> </w:Compatibility> <m:mathPr> <m:mathFont m:val="Cambria Math"/> <m:brkBin m:val="before"/> <m:brkBinSub m:val="--"/> <m:smallFrac m:val="off"/> <m:dispDef/> <m:lMargin m:val="0"/> <m:rMargin m:val="0"/> <m:defJc m:val="centerGroup"/> <m:wrapIndent m:val="1440"/> <m:intLim m:val="subSup"/> <m:naryLim m:val="undOvr"/> </m:mathPr></w:WordDocument> </xml><![endif]--><!-- [if gte mso 9]><xml> <w:LatentStyles DefLockedState="false" DefUnhideWhenUsed="true" DefSemiHidden="true" DefQFormat="false" DefPriority="99" LatentStyleCount="267"> <w:LsdException Locked="false" Priority="0" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" QFormat="true" Name="Normal"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" QFormat="true" Name="heading 1"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 2"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 3"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 4"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 5"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 6"/> <w:LsdException Locke…
subject: Prikaz
  topic: section
creator: Siniša D. Lazić
rights: Sva prava zadržana (c) 2023 POLITEIA
date: 2024-09-26
publication date: 2024-09-26
starting page: 93
ending page: 97
doi: 10.5937/politeia13-51063

УЛОГА И ЗНАЧАЈ НОВИНСКЕ АГЕНЦИЈЕ СРНА У МЕДИЈСКОМ ПРОСТОРУ РЕПУБЛИКЕ СРПСКЕ
type: item
description: Новинске агенције су медијске куће чија се суштина рада огледа у прикупљању, обликовању и дистрибуцији вијести до масовних медија или публике. Oсновни циљ јесте да сагледамо улогу и значај Новинске агенције Републике Српске (СРНА) од њеног оснивања до данас. У раду је кориштен метод полуструктурисаног дубинског интервјуа са осам непосредних актера и свједока (директори, уредници, новинари, дописници) настанка и развоја Срне. Основни закључци рада указују на то да је Срна од свог настанка имала важну информативну улогу, затим међународно-дипломатску и друштвено-културну. Oва агенција један је од основних извора информација за већину медија у Републици Српској, али и шире. Као „народни медиј” у почетку је Срна имала не само информативну него и друштвено интегративну улогу. Ова је агенција значајан агенс међународног комуницирања јер поставља локалне вијести на дневни ред свјетских агенција, али у исто вријеме преноси информације из свијета на локално тржиште. Осим тога, она се означава и као „амбасадор власти” односно важан канал комуникације Владе Републике Српске и међународних политичких елита. Улога у међународним дипломатским односима била је израженија у ратним и постратним годинама, док се данас недовољно користи потенцијал агенције за међународне односе. Коначно, Срна је у почетним годинама развоја била замајац друштвеног и културног живота Републике Српске. Између осталог, ова медијска кућа била је покретач рада културних институција (Срна филм, Срна фест), покровитељ разних културних манифестација (Фестивал монодрама Републике Српске), а појављивала се и као издавач књига домаћих књижевника. Срна је, дакле, не само новинска агенција, него и културна институција која је доприносила и даље доприноси развоју културе, али и чувању културног и националног идентитета.
subject: Pregledni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Miroslav Jokić
creator: Vuk Vucetic
rights: Sva prava zadržana (c) 2023 POLITEIA
date: 2024-09-26
publication date: 2024-09-26
starting page: 67
ending page: 90
doi: 10.5937/politeia13-49882