ГРАЂАНСКОПРАВНА ОДГОВОРНОСТ ЗА ШТЕТУ УСЛЕД ТЕРОРИСТИЧКИХ АКАТА, ЈАВНИХ ДЕМОНСТРАЦИЈА И МАНИФЕСТАЦИЈА
Закон о облигационим односима уређује грађанскоправну одговорност за штету проузроковану у условима друштвених конфликата – терористичких аката и јавних демонстрација. Истом законском нормом обухваћена је штета проузрокована током јавних манифестација. Одговорност је објективна и терети државу. Ограничена је на одређене облике штете насталe смрћу, телесном повредом, уништењем или оштећењем имовине физичког лица. У раду се разматрају услови овог случаја одговорности, са посебним освртом на узрочну везу. Поједине државе које су биле у саставу бивше СФР Југославије познају овај случај одговорности државе, јер су након отцепљења усвојиле законе о облигационим односима на основу савезног Закона о облигационим односима из 1978. године. Поједине су напустиле такво правно решење. У упоредном праву слично уређење овог случаја проузроковања штете је раритет. Оштећени имају право на накнаду штете услед кривичних дела, укључујући терористичке акте. Одговорност државе постоји у погледу штете коју припадници полиције нанесу учесницима демонстрација. Правило је да за штету насталу током јавних демонстрација одговара лице које ју је проузроковало, односно појединци одговарају за штету коју нанесу другим учесницима демонстрација.
ДРЖАВНО-ВЕРСКО ПРАВО КРАЉЕВИНЕ СХС ДО 1930. ГОДИНЕ: ЗАКОНИ О ПРИЗНАТИМ ВЕРОИСПОВЕСТИМА
Плуралитет државно-црквених релација упућује на потребу типологизације могућих односа унутар којих је могуће препознати специфичности нашег времена и простора. У овом раду размишљања су усмерена ка правно-историјском приступу државно-верске регулативе у Првој Југославији. „Нова држава“ успоставила је посебну политику државно-верског права. Елиминисањем концепта „државне цркве“ и променом модела државно-црквениих односа, постигнут је ефекат решавања сложених питања правног положаја и деловања цркава и верских заједница. Систематичним законодавством обезбеђен је конзистентни третман традиционалним црквама и верским заједницама, који чини да сложени међусобни односи дистанцираних заједница прате процес интеграције и међусобне коалиције. Државно-верско право у Југославији и концепт државног и националног јединства, промовише флексибилни однос између различитих конфесија и равнотежу у комуникацији са другим верским заједницама.
НАЧЕЛО САМОСТАЛНОСТИ ОРГАНА ДРЖАВНЕ УПРАВЕ У РЕПУБЛИЦИ СРБИЈИ
Начело самосталности представља правно уређен однос органа државне управе према другим државним органима и недржавним субјектима и подразумева релативну – објективним правом уређену – организациону и функционалну самосталност органа и функционалну самосталност овлашћеног службеног лица. Након лексичко-семантичке анализе термина и разграничења појмова, најпре је дат приказ теоријскоправне скице самосталности органа државне управе, а затим историјскоправни осврт и анализа нормативног оквира у Републици Србији. Аутор закључује да уставне и законске норме чине добар нормативни оквир за самосталност органа државне управе, али да постоји потреба за његовим побољшањем. Важније од тога јесте стално унапређивање политичке праксе и правне традиције у погледу поштовања и доследне примене правних норми, тј. обликовање увреженог мишљења о неприхватљивости правно недопуштених утицаја на рад органа државне управе.
ПРАВНИ ЕФЕКТИ ПРИЗНАЊА ИСТОПОЛНИХ ЗАЈЕДНИЦА – ПРИМЕНА ЕВРОПСКИХ СТАНДАРДА
Вековна дефиниција брака у делу који се односи на различитост полова, доведена је у савремено доба под знак питања. У упоредном праву наводе се три приступа проблему признања права истополним заједницама: систем признања одређених права на основу регистроване заједнице, систем непризнавања никаквих права, систем закључења брака. Традиционално, повреда права ових особа, према пракси ЕСЉП, тумачена је као повреда права на приватни живот. Међутим, овакав приступ важио је до 2010. године, када ЕСЉП у случају Шалк и Копф против Аустрије, пресуђује да се однос између особа истог пола може подвести под појам породичног живота. Овом пресудом у потпуности је још једном дат смисао ставу да је ЕКЉП жив инструмент који се развија у зависности од друштвених околности и конкретних услова савременог (породичног) живота. На основу анализиране праксе ЕСЉП произлази следеће: суд тражи да особе истог пола буду у стабилној трајној заједници да би утврдио постојање породичног живота међу њима; стабилност и трајност хомосексуалне заједнице манифестује заједнички живот; да би постојао породични живот, није довољно да ове особе буду у краткотрајној, пролазној и нестабилној вези, већ је потребна стабилна заједница, што се може показати кроз заједничко место пребивалишта, дељење трошкова становања, заједничко привређивање, стицање имовине у заједници. За разлику од претходне праксе до 2010. године, када је ЕСЉП одбијао да призна однос између особа истог пола, као однос који се може сматрати породичним животом, у новијим пресудама суд, по правилу, сматра овај однос породичним животом, те непостојање правне регулације и правне заштите ових односа карактерише као повреду права на поштовање породичног живота.
ОПРАВДАНОСТ ПРАВА ГРАЂЕЊА НА ПОЉОПРИВРЕДНОМ ЗЕМЉИШТУ
Пољопривредно земљиште које је, према компаративном праву и према македонском општем Закону о својини и другим стварним правима и посебном Закону о пољопривредном земљишту, проглашено за ствар од општег интереса која је намењена за обављање пољопривредне делатности као основно средство у производњи. Закон о пољопривредном земљишту прокламује његово рационално коришћење које подразумева његово обрађивање којим би се сачувала његова бонитетна класа ради квалитетне пољопривредне производње. У том циљу правним прописима дозвољена изградња објеката на пољопривредном земљишту који служе пољопривредној производњи као и бенефима од ње. У македонском правном систему проширена је листа врсте објеката који се могу градити на пољопривредном земљишту. Међутим, у пракси је ово проширење злоупотребљено јер је довело до енормног грађења на пољопривредном земљишту тако да је дошло до супротне импликације – да то земљиште више служи туризму и спорту, а не за повећање приноса пољопривредних производа. Осим тога, то је довело и до пораста увоза пољопривредних производа из иностранства. Због тога се и поставља питање како македонски правни систем новим правним нормама да превазиђе овај друштвени конфликт? Кључне речи: право, пољопривредно земљиште, јавни интерес, грађење.
УРБАНИСТИЧКО ПЛАНИРАЊЕ И РАЗВОЈ И ПОТРЕБА ЗА БАЛАНСИРАЊЕМ ЈАВНОГ И ПРИВАТНОГ ИНТЕРЕСА
Урбано планирање и развој су процеси који се могу посматрати са много различитих аспеката. Једно од најважнијих питања у вези са урбанистичким планирањем и развојем тиче се стварања система који обезбеђује одрживи урбани развој. Функционалност оваквог система мери се пре свега његовим капацитетом да обезбеди урбани развој који је у складу са еколошким, друштвеним и економским захтевима савременог живљења. Постизање оваквих циљева захтева балансирање јавних и приватних интереса који се често сукобљавају. Иако постоји много фактора који доприносе функционалности система, овај рад се фокусира на регулативу која се односи на урбано планирање и развој и њену улогу у одрживом урбаном развоју. Главни фокус истраживања овог рада је регулисање урбанистичког планирања и развоја у македонском правном систему и његов капацитет да створи правичну равнотежу између јавних и приватних интереса у потрази за одрживим урбаним развојем.
СТРОГИ ФОРМАЛИЗАМ ЗАВЕШТАЊА ИЛИ СУВЕРЕНОСТ ПОСЛЕДЊЕ ВОЉЕ ЗАВЕШТАОЦА – ЧЕМУ ДАТИ ПРИМАТ?
У раду се разматра сукоб између строгог формализма и тестаментарне намере у завештајном праву. Традиционално, завештања су строго формални правни послови: свако одступање, па и мање, чини завештање неваљаним и води примени законског наслеђивања. Англо-америчка теорија и пракса развиле су флексибилне приступе који дају првенство тестаментарној намери у односу на строго придржавање форме, пре свега доктрину „безазлене грешке“ (harmless error) и доктрину „дискреционог овлашћења“ (dispensing power). Оне су утицале на законодавство и судску праксу у common law системима и подстакле расправу у континенталноевропској теорији о томе да ли првенство треба дати строгом формализму или тестаментарној намери. Развој дигиталних технологија додатно компликује питање, јер електронска завештања нису регулисана, па постоји реалан ризик да буду поништена упркос јасној тестаментарној намери. У раду се, међутим, упозорава на опасности превише либералног модела, нарочито широких дискреционих овлашћења су, која могу нарушити заштитну и доказну функцију форме. Аутор предлаже средњи пут: очувати суштинске елементе форме који служе тим функцијама, али дозволити судовима да, in favorem testamenti, заобиђу мање формалне недостатке када је тестаментарна намера доказана. Таква флексибилност боље би уважила последњу вољу завешталаца а да се при том не напусте основне заштитне функције форме, и створила би простор да се призна ваљаност завештања сачињених уз помоћ технологије и пре свеобухватног законског уређења електронских завештања.
ЕФИКАСНОСТ РАДА КОМИСИЈЕ ЗА ЗАШТИТУ КОНКУРЕНЦИЈЕ У РЕПУБЛИЦИ СРБИЈИ – АНАЛИЗА ПРАВА И ПРИМЕНЕ
Конкуренција је један од стубова демократског друштва са уређеном тржишном привредом, јер подстиче привредни раст, иновације и побољшање животног стандарда. Савремене државе штите конкуренцију не само кроз успостављање адекватног законског и институционалног оквира, већ и кроз спровођење активне политике конкуренције, будући да само постојање прописа није довољно без њихове доследне примене. У Републици Србији, надзор над применом прописа у области заштите конкуренције поверен је Комисији за заштиту конкуренције, чија ефикасност непосредно утиче на економску ефикасност и опште друштвено благостање. Циљ овог рада је да, кроз анализу правног оквира, поступака пред Комисијом и конкретних случајева из праксе, испита у којој мери Комисија остварује своју улогу у заштити конкуренције. Рад идентификује кључне изазове у њеном раду и формулише препоруке за унапређење регулаторног и институционалног оквира, у циљу повећања транспарентности, ефикасности и усклађености са европским стандардима у области конкуренцијског права.
МЕЂУНАРОДНИ КАРАКТЕР КОРУПЦИЈЕ У КРАЉЕВИНИ ЈУГОСЛАВИЈИ
Друштвени контекст стварања Краљевине Југославије, условљен претходним ратним разарањима, брзо је створио политичку поларизацију у погледу решавања основних питања државног уређења. И поред тога, успостављање државних институција са демократским потенцијалом давало је какву-такву наду за јачање антикоруптивних мера. Међутим, показало се да владавина права и борба против корупције захтевају много више - радикалне политичке реформе или потпуну промену система. У позадини Нашичке афере можемо приметити структурне узроке изложене феноменологије корупције. Наиме, економски систем Краљевине Југославије био је обликован тако да је било практично немогуће пословати без административне подршке. Шуме су биле директно под контролом државе, која није била ни ефикасна, ни ефективна, већ је омогућавала бројним јавним функционерима и државним службеницима обезбеђивање коруптивне ренте. Поред наведеног, главни системски узорци корупције Нашичке афере су непостојање адекватног нормативног оквира за борбу против корупције уопште и, у склопу тога, ни прописа о лобирању. Наиме, корпус тзв. коруптивних кривичних дела, прописан Кривичним закоником из 1929, није криминализовао злоупотребе и трговину утицајем народних посланика у поступку доношења закона. И на крају, недоследно спровођење постојећих прописа, у ситуацији када је постојала макар минимална политичка воља за борбу против корупције, утицало је на то да Нашичка афера не добије прижељкивани судски епилог.
АНТИЕВАЗИОНЕ МЕРЕ У СИСТЕМУ ПОРЕЗА НА ДОДАТУ ВРЕДНОСТ РЕПУБЛИКЕ СРБИЈЕ
ПДВ је подложнији пореској евазији у односу на друге врсте пореза<span lang="SR-LATN-RS" style="font-size: 11.0pt; line-height: 115%; font-family: 'Calibri','sans-serif'; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-fareast-theme-font: minor-latin; mso-hansi-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: 'Times New Roman'; mso-bidi-theme-font: minor-bidi; mso-ansi-language: SR-LATN-RS; mso-fareast-language: EN-US; mso-bidi-language: AR-SA;"> пре свега због института претходног пореза, а затим због високе стопе, што доприноси већем утајеном пореском приходу. Аутор у раду анализира три антиевазионе мере које су предвиђене законодавством Републике Србије. Једна од њих је принцип обрнуте наплате кој<span lang="SR-LATN-RS" style="font-size: 11.0pt; line-height: 115%; font-family: 'Calibri','sans-serif'; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-fareast-theme-font: minor-latin; mso-hansi-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: 'Times New Roman'; mso-bidi-theme-font: minor-bidi; mso-ansi-language: SR-LATN-RS; mso-fareast-language: EN-US; mso-bidi-language: AR-SA;">и подразумева да га порески обвезници исказују и примењују у фактури<span lang="SR-LATN-RS" style="font-size: 11.0pt; line-height: 115%; font-family: 'Calibri','sans-serif'; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-fareast-theme-font: minor-latin; mso-hansi-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: 'Times New Roman'; mso-bidi-theme-font: minor-bidi; mso-ansi-language: SR-LATN-RS; mso-fareast-language: EN-US; mso-bidi-language: AR-SA;">, што важи само за одређене испоруке. Уколико за одређене испоруке није могуће применити наведени принцип, пореској администрацији на располагању стоје још две антиевазионе мере<span lang="SR-LATN-RS" style="font-size: 11.0pt; line-height: 115%; font-family: 'Calibri','sans-serif'; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-fareast-theme-font: minor-latin; mso-hansi-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: 'Times New Roman'; mso-bidi-theme-font: minor-bidi; mso-ansi-language: SR-LATN-RS; mso-fareast-language: EN-US; mso-bidi-language: AR-SA;">: секундарна пореска обавеза и начело фактицитета. <span lang="SR-LATN-RS" style="font-size: 11.0pt; line-height: 115%; font-family: 'Calibri','sans-serif'; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-fareast-theme-font: minor-latin; mso-hansi-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: 'Times New Roman'; mso-bidi-theme-font: minor-bidi; mso-ansi-language: SR-LATN-RS; mso-fareast-language: EN-US; mso-bidi-language: AR-SA;">Свака од поменутих мера има своје недостатке, па тако, уз претпоставке да је потребно заштитити националне фискалне интересе и да је национално ПДВ законодавство неопходно додатно ускладити са законодавством Европске уније у наведеној области,<span lang="SR-LATN-RS" style="font-size: 11.0pt; line-height: 115%; font-family: 'Calibri','sans-serif'; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-fareast-theme-font: minor-latin; mso-hansi-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: 'Times New Roman'; mso-bidi-theme-font: minor-bidi; mso-ansi-language: SR-LATN-RS; mso-fareast-language: EN-US; mso-bidi-language: AR-SA;"> аутор препоручује измене тренутних прописа <span lang="SR-LATN-RS" style="font-size: 11.0pt; line-height: 115%; font-family: 'Calibri','sans-serif'; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-fareast-theme-font: minor-latin; mso-hansi-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: 'Times New Roman'; mso-bidi-theme-font: minor-bidi; mso-ansi-language: SR-LATN-RS; mso-fareast-language: EN-US; mso-bidi-language: AR-SA;">у циљу ефикасније наплате пореза на додату вредност<span lang="SR-LATN-RS" style="font-size: 11.0pt; line-height: 115%; font-family: 'Calibri','sans-serif'; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-fareast-theme-font: minor-latin; mso-hansi-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: 'Times New Roman'; mso-bidi-theme-font: minor-bidi; mso-ansi-language: SR-LATN-RS; mso-fareast-language: EN-US; mso-bidi-language: AR-SA;"> и превенције евазије.
О УВОЂЕЊУ ИНСТИТУЦИОНАЛНО ГАРАНТОВАНЕ СУДСКЕ НЕЗАВИСНОСТИ У СРПСКО ПРАВО
У раду се обрађује питање увођења институционих гаранција судске независности у српско право. Под институционом гаранцијом судске независности подразумева се сталност, непокретности и материјална обезбеђеност судија. На простору Србије је постојала свест о важности начела судске независности и пре увођења његових институционих гаранција. Морал судија био је гаранција судске независности до његовог законског обезбеђења. Међутим, с обзиром на то да је морал судија средином XIX века почео да слаби, услед материјалне оскудице, дошло је најпре, у Намесничком уставу, до прокламовања начела судске независности као уставне категорије; али без институционих гаранција. Због тога, младоконзервативци тај потез уставотворца оцењују као „празну беспослицу“. До увођења институционих гаранција долази тек на основу Закона о судијама од 1881. године. Али, иако је истицана насушна потреба да се начело судске независности законски обезбеди, приликом доношења Закона о судијама дошло је до расправе о инструментима за институционо обезбеђење овог начела. С тога, у раду се највећа пажња посвећује питању поводом чега су се то разишли ставови посланика када је реч о инструментима обезбеђења крунског начела правосуђа – начела судске независности.
ТЕРИТОРИЈАЛНА АУТОНОМИЈА У ЕВРОПСКИМ ДЕМОКРАТИЈАМА: СЛУЧАЈ ФАРСКИХ ОСТРВА
У раду је анализирана политичка и територијална аутономија Фарских Острва у оквиру Данског Краљевства. Након уводног дела, изложена су основна обележја теоријског концепта територијалне аутономије. Следи кратак приказ еволуције статуса Фарских Острва, која су вековима била норвешка и данска колонија, да би од средине прошлог века стекла аутономни статус у оквиру Данског Краљевства. Централни део рада представља анализа правних норми којима је уређена фарска аутономија, посебно Акта о самоуправи Фарских острва из 1948. године и два акта из 2005. године – Акта о спољној политици Фарских Острва и Акта о преузимању надлежности. Након тога је изложена тренутна политичка ситуација на Фарским Острвима, која је упоређена са тренутном ситуацијом на Гренланду, другој аутономној територији у оквиру Данског Краљевства. У закључним разматрањима су сумирани резултати истраживања и понуђени одговори на отворена правна и политичка питања.
УСТАВНИ СУД СРБИЈЕ vs. УСТАВ – ДОКТРИНА О СУШТИНСКОМ ДОНОСИОЦУ ПРАВНОГ АКТА
Устав Србије из 2006. године, уз бројне недостатке уређивања института ванредног стања, предвиђа унапређена решења, јер су постављена вишеструка јемства против могућих злоупотреба, што је најупадљивије изражено када је реч о расподели надлежности у режиму ванредног стања, као и у додатној заштити људских права. Искуство Србије с ванредним стањем 2020. године недвосмислено је указало на чињеницу да устав, као правни акт, никада не може толико прецизно и детаљно да уреди један тако деликатан институт, а да не постоје одређена отворена питања која ће одговоре добити тек у самој пракси. Пред Уставним судом су постављена питања о уставности увођења ванредног стања, као и о уставности предузетих мера ограничења људских права. Уставни суд је донео две значајне одлуке, али није установио конзистентну доктрину о институту ванредног стања. Изазови с којима се суочило српско друштво потврдили су чињеницу да постоји криза уставносудске функције у Србији. У таквом амбијенту Уставни суд је, посматрано са становишта владавине права, установио једну изразито погубну доктрину о суштинском доносиоцу правног акта. Да бисмо на прави начин сагледали домашај уставносудске доктрине о суштинском доносиоцу правног акта, први део рада посвећен је уставном основу за доношење ванредних мера, док у другом делу следи детаљна анализа поменуте доктрине.
ЗАКОНОДАВНА СПРЕМНОСТ ЗА ДИГИТАЛНУ СТВАРНОСТ: ТОКЕНИЗАЦИЈА У СРПСКОМ ЗАКОНОДАВСТВУ
Рад се бави анализом правног оквира токенизације у Републици Србији, са фокусом на дигиталне токене као специфичан облик дигиталне имовине, дефинисан Законом о дигиталној имовини. У раду се указује на основне типове токена, као и на изазове њихове правне квалификације, посебно у погледу раздвајања од виртуелних валута и утврђивања да ли имају карактеристике финансијских инструмената. Анализира се и правна регулатива у вези са токенизацијом хартија од вредности и непокретности, уз посебан осврт на технолошка ограничења примене DLT-а (технологије дистрибуиране евиденције) у оквиру постојећих институционалних механизама. Рад указује на недостатак прецизних критеријума за класификацију токена у српском праву, као и на потребу за јаснијим и подстицајнијим смерницама. Циљ овог рада је да укаже на потребу унапређења постојећег законодавства ради обезбеђивања веће правне сигурности, подстицаја иновација и омогућавања ширег прихватања токенизације у Републици Србији.
УСТАВНОПРАВНИ АСПЕКТ ЗАШТИТЕ ПОТРОШАЧА: КОМПАРАТИВНА АНАЛИЗА И СЛУЧАЈ СРБИЈЕ
У последњих неколико деценија је знатно порасла свест о правима потрошача, а потрошачко право је постало веома динамична област права. Тако је заштита потрошача нашла место у уставима различитих држава. У првом делу рада аутор даје приказ уставних норми о заштити потрошача у неколико европских устава, посвећујући пажњу не само садржини тих одредби, већ и њиховом месту у уставној систематици. У другом делу рада аутор указује на дилему да ли права потрошача представљају људска права или је реч превасходно о програмским начелима. У истом делу је аутор указује и на повезаност између заштите потрошача и других института уставног права. Напослетку аутор посвећује пажњу чл. 90 Устава Републике Србије, који нормира заштиту потрошача. При томе је уставна норма стављена у контекст реакције државе на бојкот трговинских ланаца који је у Републици Србији организован почетком 2025. године.
УПРАВНИ АСПЕКТИ ДОБИЈАЊА ДОЗВОЛЕ ЗА ПОСЈЕДОВАЊЕ ВАТРЕНОГ ОРУЖЈА УРЕПУБЛИЦИ СРПСКОЈ
Апстракт: Због велике злоупотребе ватреног оружја, како легално стеченог тако и нелегалног, оправдано је интересовање научно-стручне јавности и грађана о начину добијања дозволе и броју лица која посједују ватрено оружје. У раду ће бити извршена анализа управног поступка добијања дозволе за посједовање ватреног оружја у Републици Српској и поступање надлежних органа са циљем да се докажу пропусти у нормирању материје и мањкавости у рјешавању ове врсте управних ствари. Ватрено оружје има велике импликације на безбједност грађана, поготовo у посљедње вријеме, када је све већи број кривичних дјела гдје је ватрено оружје главни инструмент извршиоца. На крају, што говори у прилог занемарености ове значајне теме, истичемо да приликом истраживања нисмо наишли ни на један рад који је написан о овој теми у Републици Српској.
ПРИНЦИП НАРОДНОГ СУВЕРЕНИТЕТА КРОЗ ПРИЗМУ СВЕТОАНДРЕЈСКЕ СКУПШТИНЕ
Рад под наведеним насловом, најпре, даје историјски осврт на скупштине у Србији. Затим се пружа увид у стање уочи Светоандрејске скупштине. Детаљно су образложена незадовољства свих чинилаца у земљи, градског и сеоског становништва, појединих органа, као и водећих политичких снага. Затим се говори о околностима које су убрзале сазивање скупштине. Преко писма, које су поједини актери упућивали другима, виде се разлози који су допринели формирању коначне одлуке о сазивању Скупштине. Главни део рада је само заседање Светоандрејске скупштине. Најпре се износе жалбе и представке становишта, а затим и доношење Закона о народној скупштини од 28. октобра 1858. године. Обрађени су и исходи Светоандрејске скупштине: свргавање кнеза Александра Карађорђевића, повратак Милоша Обреновића и фактичко развлашћење савета, као и онај најважнији-јачање свести о народном суверенитету.
Sva prava zadržana (c) 2024 Zbornik radova Pravnog fakulteta u Nišu
ИМПЛЕМЕНТАЦИЈА ЗАКОНА О СТАНОВАЊУ РЕПУБЛИКЕ СРБИЈЕ И НАЧЕЛО ОДРЖИВОГ СТАНОВАЊА
Управљање и одржавање зграда заслужује посебну пажњу друштва како би се грађанима обезбедило одрживо становање у складу са европским стандардом у погледу доступности, квалитета, приступачности становништву са посебним потребама, еколошких стандарда, енергетске ефикасности итд. Доношењем Закона о становању и одржавању зграда 2016 године и проглашењем одржавања зграда јавним интересом, направљен је значајан искорак ка обезбеђивање законских услова за решавање вишедеценијских проблема у области становања. Деценија примене ЗСО је прилика да се направи анализа имплементације овог закона, као и да се укаже на потреб реформе овог закона. Одрживи развој становања обухвата како унапређење услова становања грађана и очување и унапређење вредности стамбеног фонда (унапређење енергетске ефикасности и животне средине смањењем негативних утицаја на животну средину, тако и одржавање и управљање у свим зградама у циљу стварања услова за функционално и безбедно становање. Мишљења смо да је предност управљања зградама од стране професионалних управника потврђена у нашој пракси и да је изменом закона потребно предвидети обавезно организовања управљања стамбеном заједницом.
Радни однос је правни однос, који као и сваки други правни однос, престаје да производи своје правне последице у случају престанка постојања неке од уговорних страна. Уговор о раду не производи правне последице уколико дође до престанка послодавца, стечајем или ликвидацијом али и у случају смрти запосленог. Смрћу физичког лица, престају права и обавезе које је оно имало и преносе се на његове наследнике. Међутим, нису сва права физичког лица наследива, већ само она која имају имовинскоправни карактер, док се не наслеђују она која су била везана за личност преминулог. У случају смрти запосленог, поставља се питање, која права која је запослени имао могу да се наслеђују, а која не, односно која су имовинскоправне природе, а која су везана за личност запосленог и самим тим се не могу ни наслеђивати. Смрт запосленог доводи до престанка радног односа, независно од воље послодавца, тј. „по сили закона“, али по послодавца производи и друге последице, с обзиром на то да он има одређене финансијске обавезе према породици преминулог запосленог, а такође и према преминулом запосленом, јер је у обавези да исплати сва примања која је запослени остварио до своје смрти. Након покретања оставинског поступка, новчани износи које је послодавац уплатио на рачун преминулог запосленог, улазе у оставинску масу и постају предмет наслеђивања. Чланови породице, права која имају према послодавцу по основу смрти запосленог, остварују директно код послодавца. Под овим правима подразумевамо накнаду трошкова погребних услуга и евентуално право на солидарну помоћ, ако је оно предвиђено општим актом послодавца или уговором о раду, с обзиром на то да исто није установљено Законом о раду. Као једно од отворених питања појављује се код од чланова породице може потраживати права од послодавца, односно да ли они захтев за остваривање права подносе појединачно или заједнички. Такође, уколико је смрт запосленог наступила као последица повреде на раду или професионалне болести, чланови породице преминулог запосленог имали би право да од послодавца потражују накнаду штете. Закон о раду, не уређује детаљно последице које наступају у случају смрти запосленог, осим права на накнаду трошкова погребних услуга које имају чланови породице преминулог. Међутим, посебним колективним уговорима, права чланова породице су знатно прецизније уређена. За решавање других отворених питања, која су у вези са последицама које наступају у случају смрти запосленог, потребно је применити правила наследног права, с обзиром на то да се у овом случају ради о граничној области између наследног и радног права.
ИЗБОР СУДИЈА УСТАВНОГ СУДА КАО ГАРАНЦИЈА УСТАВНОСУДСКЕ НЕЗАВИСНОСТИ
У систему власти заснованом на принципу поделе и равнотеже власти, уставни суд се сматра самосталном и независном уставном влашћу. Независност уставног суда подразумева и независност његових чланова и то како од свих других носиоца власти, тако и од самих државних органа који су учествовали у њиховом избору. Избор судија уставног суда једна је од најважнијих гаранција његове независности. Осим тога, избор судија уставног суда гаранција је и обезбеђења његовог одговарајућег легитимитета, очувања његове функције политички неутралне власти, као и избора лица одговарајућих прфесионалних и личних квалитета. У раду се анализирају услови које судије морају да испуне да би обављале ову важну функцију, различити модели избора, као и дужина трајања њихових мандата. Аутор на почетку рада указује на решења ових питања упоредно, док се у наставку рада усмерава на правила које предвиђа Устав Републике Србије из 2006. године. Циљ истраживања јесте да се кроз анализу постојећих уставних и законских одредби других земаља и њихово упоређивање са регулативом наше земље дође до одговора на питање који је кључ опстанка ове институције као независне, непристрасне, политички неутралне и професионалне власти.
ОСНОВ УПОТРЕБЕ КАМЕРА НА УНИФОРМИ ПОЛИЦИЈСКИХ СЛУЖБЕНИКА
Полицијске организације почетком XXI века у свој рад имплементирају камере које се могу поставити на униформу полицијских сужбеника. Употреба камера заснива се на одређеним законским решењима по основу којих полицијски службеници снимају своја поступања и прикупљају односно обрађују податаке о личности. Тако прикупљени подаци о личности могу по основу права на слободан приступ информацијама од јавног значаја доћи у посед заинтересованих субјеката и представљати претњу по приватност грађана. Полиција Србије пратећи трендове у модернизацији светских полиција започела је у септембру 2023. године пилот пројекат употребе камера на основу кога треба да се доносе одлуко о имплементацији. Управо из овог разлога, у раду су сагледана и анализирана решења о употреби камера у компаративном законодавству и начин остварене заштите приватности грађана. Анализом компаративног законодавства и Закона о полицији предложена су одређена нормативна решења о употреби камера и начин остваривања заштите приватности грађана.
AI TEHNOLOGIJE U PRAVNOM OBRAZOVANJU: Primeri dobre prakse i smernice za integraciju veštačke inteligencije
Sažetak Ubrzani razvoj i sve veća primena veštačke inteligencije (AI) donose nove mogućnosti u mnogim oblastima ali i brojne dileme. S obzirom da upotreba AI tehnologija u Srbiji jos uvek nije adekvatno regulisana, mišljenja o njihovoj upotrebi u pravničkom obrazovanju i praksi su još uvek podeljena. U tom kontekstu, autor istražuje upotrebu AI tehnologija u obrazovanju pravnika na međunarodnom i nacionalnom nivo. Nakon uvodnog pregleda različitih pristupa uvođenju AI tehnologija, prvi deo rada razmatra primenu AI tehnologija u pravnom obrazovanju i praksi, prikazujući dostignuća i primere dobre prakse na pravnim fakultetima u razvijenim zemljama, kao i aktuelne prilike u Srbiji, kako bi se izvukle pouke i smernice za integraciju AI tehnologija u srpsko pravno obrazovanje. Na osnovu rezultata istraživanja, drugi deo analizira kako su pravni fakulteti u razvijemim zemljama odgovorili na ključna pitanja AI integracije u pravničko obrazovanje, naročito u pogledu uspostavljanja institucionalnih okvira i sveobuhvatne podrške za funkcionalnu, strukturalnu i odgovornu upotrebu AI tehnologija u obrazovanju pravnika. Sumirajući ključne rezultate, autor razmatra implikacije i mogućnosti koje treba sagledati u procesu donošenja odluka i pripreme za integraciju AI tehnologija u srpsko pravničko obrazovanje. U tom pogledu, predlaže se integrisani pristup učenju, zasnovan na postulatima fleksibine kombinovne/hibridne nastave (blended learning) i integrisanog kurikuma (integrated curriculum design), koji mogu ponudit održiva rešenja za potrebe akademskog i profesionalog obrazovanje pravnika.
СУКОБ ПОРЕСКИХ И СТЕЧАЈНИХ ПРОПИСА У СПРОВОЂЕЊУ РЕОРГАНИЗАЦИЈЕ – ДЕСТАБИЛИЗАЦИЈА ЈЕДИНСТВА ПРАВНОГ ПОРЕТКА
Сврха рада је указивање на неопходност решавања сукоба стечајних и пореских прописа у поступку реорганизације, полазећи од одговора на питање: Може ли се примењивати lex specialis закон „дерогиран“ општом нормом пореских прописа, уз сталну опасност употребе принудног механизма наплате? Отпис и сукцесивна исплата потраживања као једна од основних алата реорганизације, угрожена је новелама пореског закона. Нерешавање тачака спорења два закона узрокује правну несигурност; са једне стране отвара пут конзумирању широког спектра мера које омогућавају стечајни прописи, а са друге употреби пореског принудног апарата, која може довести до неотклоњиве штете по друштво, његове чланове, повериоце, a и саму пореску управу. У циљу најповољнијег намирења поверилаца након отварања стечајног поступка, неопходно је најпре идентификовати циљеве сукобљених законских норми, затим решавати постојеће противречности циљева, и на крају их редефинисати кроз решавање сукоба закона у складу са друштвеним околностима у којима се ти закони примењују.
KNOW-HOW AS THE SUBJECT MATTER OF A LICENCE AGREEMENT UNDER COMPETITION LAW OF THE EUROPEAN UNION AND THE REPUBLIC OF SERBIA
<!-- [if gte mso 9]><xml> <w:WordDocument> <w:View>Normal</w:View> <w:Zoom>0</w:Zoom> <w:TrackMoves/> <w:TrackFormatting/> <w:DoNotShowPropertyChanges/> <w:PunctuationKerning/> <w:ValidateAgainstSchemas/> <w:SaveIfXMLInvalid>false</w:SaveIfXMLInvalid> <w:IgnoreMixedContent>false</w:IgnoreMixedContent> <w:AlwaysShowPlaceholderText>false</w:AlwaysShowPlaceholderText> <w:DoNotPromoteQF/> <w:LidThemeOther>EN-US</w:LidThemeOther> <w:LidThemeAsian>X-NONE</w:LidThemeAsian> <w:LidThemeComplexScript>X-NONE</w:LidThemeComplexScript> <w:Compatibility> <w:BreakWrappedTables/> <w:SnapToGridInCell/> <w:WrapTextWithPunct/> <w:UseAsianBreakRules/> <w:DontGrowAutofit/> <w:SplitPgBreakAndParaMark/> <w:DontVertAlignCellWithSp/> <w:DontBreakConstrainedForcedTables/> <w:DontVertAlignInTxbx/> <w:Word11KerningPairs/> <w:CachedColBalance/> </w:Compatibility> <m:mathPr> <m:mathFont m:val="Cambria Math"/> <m:brkBin m:val="before"/> <m:brkBinSub m:val="--"/> <m:smallFrac m:val="off"/> <m:dispDef/> <m:lMargin m:val="0"/> <m:rMargin m:val="0"/> <m:defJc m:val="centerGroup"/> <m:wrapIndent m:val="1440"/> <m:intLim m:val="subSup"/> <m:naryLim m:val="undOvr"/> </m:mathPr></w:WordDocument> </xml><![endif]--><!-- [if gte mso 9]><xml> <w:LatentStyles DefLockedState="false" DefUnhideWhenUsed="true" DefSemiHidden="true" DefQFormat="false" DefPriority="99" LatentStyleCount="267"> <w:LsdException Locked="false" Priority="0" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" QFormat="true" Name="Normal"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" QFormat="true" Name="heading 1"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 2"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 3"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 4"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 5"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 6"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 7"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 8"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 9"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="39" Name="toc 1"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="39" Name="toc 2"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="39" Name="toc 3"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="39" Name="toc 4"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="39" Name="toc 5"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="39" Name="toc 6"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="39" Name="toc 7"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="39" Name="toc 8"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="39" Name="toc 9"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="35" QFormat="true" Name="caption"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="10" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" QFormat="true" Name="Title"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="1" Name="Default Paragraph Font"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="11" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" QFormat="true" Name="Subtitle"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="22" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" QFormat="true" Name="Strong"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="20" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" QFormat="true" Name="Emphasis"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="59" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Table Grid"/> <w:LsdException Locked="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Placeholder Text"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="1" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" QFormat="true" Name="No Spacing"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="60" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Light Shading"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="61" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Light List"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="62" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Light Grid"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="63" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Shading 1"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="64" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Shading 2"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="65" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium List 1"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="66" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium List 2"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="67" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Grid 1"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="68" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Grid 2"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="69" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Grid 3"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="70" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Dark List"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="71" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Colorful Shading"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="72" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Colorful List"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="73" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Colorful Grid"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="60" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Light Shading Accent 1"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="61" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Light List Accent 1"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="62" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Light Grid Accent 1"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="63" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Shading 1 Accent 1"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="64" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Shading 2 Accent 1"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="65" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium List 1 Accent 1"/> <w:LsdException Locked="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Revision"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="34" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" QFormat="true" Name="List Paragraph"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="29" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" QFormat="true" Name="Quote"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="30" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" QFormat="true" Name="Intense Quote"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="66" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium List 2 Accent 1"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="67" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Grid 1 Accent 1"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="68" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Grid 2 Accent 1"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="69" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Grid 3 Accent 1"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="70" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Dark List Accent 1"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="71" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Colorful Shading Accent 1"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="72" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Colorful List Accent 1"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="73" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Colorful Grid Accent 1"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="60" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Light Shading Accent 2"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="61" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Light List Accent 2"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="62" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Light Grid Accent 2"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="63" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Shading 1 Accent 2"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="64" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Shading 2 Accent 2"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="65" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium List 1 Accent 2"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="66" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium List 2 Accent 2"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="67" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Grid 1 Accent 2"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="68" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Grid 2 Accent 2"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="69" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Grid 3 Accent 2"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="70" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Dark List Accent 2"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="71" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Colorful Shading Accent 2"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="72" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Colorful List Accent 2"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="73" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Colorful Grid Accent 2"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="60" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Light Shading Accent 3"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="61" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Light List Accent 3"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="62" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Light Grid Accent 3"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="63" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Shading 1 Accent 3"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="64" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Shading 2 Accent 3"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="65" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium List 1 Accent 3"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="66" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium List 2 Accent 3"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="67" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Grid 1 Accent 3"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="68" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Grid 2 Accent 3"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="69" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Grid 3 Accent 3"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="70" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Dark List Accent 3"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="71" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Colorful Shading Accent 3"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="72" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Colorful List Accent 3"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="73" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Colorful Grid Accent 3"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="60" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Light Shading Accent 4"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="61" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Light List Accent 4"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="62" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Light Grid Accent 4"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="63" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Shading 1 Accent 4"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="64" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Shading 2 Accent 4"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="65" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium List 1 Accent 4"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="66" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium List 2 Accent 4"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="67" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Grid 1 Accent 4"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="68" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Grid 2 Accent 4"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="69" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Grid 3 Accent 4"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="70" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Dark List Accent 4"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="71" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Colorful Shading Accent 4"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="72" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Colorful List Accent 4"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="73" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Colorful Grid Accent 4"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="60" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Light Shading Accent 5"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="61" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Light List Accent 5"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="62" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Light Grid Accent 5"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="63" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Shading 1 Accent 5"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="64" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Shading 2 Accent 5"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="65" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium List 1 Accent 5"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="66" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium List 2 Accent 5"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="67" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Grid 1 Accent 5"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="68" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Grid 2 Accent 5"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="69" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Grid 3 Accent 5"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="70" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Dark List Accent 5"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="71" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Colorful Shading Accent 5"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="72" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Colorful List Accent 5"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="73" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Colorful Grid Accent 5"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="60" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Light Shading Accent 6"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="61" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Light List Accent 6"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="62" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Light Grid Accent 6"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="63" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Shading 1 Accent 6"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="64" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Shading 2 Accent 6"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="65" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium List 1 Accent 6"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="66" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium List 2 Accent 6"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="67" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Grid 1 Accent 6"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="68" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Grid 2 Accent 6"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="69" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Medium Grid 3 Accent 6"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="70" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Dark List Accent 6"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="71" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Colorful Shading Accent 6"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="72" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Colorful List Accent 6"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="73" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" Name="Colorful Grid Accent 6"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="19" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" QFormat="true" Name="Subtle Emphasis"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="21" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" QFormat="true" Name="Intense Emphasis"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="31" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" QFormat="true" Name="Subtle Reference"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="32" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" QFormat="true" Name="Intense Reference"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="33" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" QFormat="true" Name="Book Title"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="37" Name="Bibliography"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="39" QFormat="true" Name="TOC Heading"/> </w:LatentStyles> </xml><![endif]--><!-- [if gte mso 10]> <![endif]--> This paper analyzes know-how as the subject of a license in the context of competition law of the European Union and the Republic of Serbia. Competition law of European Union thoroughly addresses the block exemption of licensing agreements from the prohibition of restrictive agreements. Know-how, as the subject of a license, must meet clearly defined conditions under the Regulation TTBER in order for such an agreement to benefit from the safe harbour benefits. The main characteristics of know-how are secret, substantial and identified. These characteristics represent three cumulative conditions that must be met for the concerned package of practical information to qualify as know-how under the TTBER. In this paper, author has thoroughly analyzed the key characteristics of know-how from the perspective of EU competition law. On the other hand, Serbian competition law has not yet standardised the institute of block exemption of licensing agreements from the prohibition of restrictive agreements. Block exemption of licensing agreements will be regulated after a regulation on block exemption of technology transfer agreements has been adopted. Namely, the Commission for Protection of Competition prepared the Draft Regulation on technology transfer agreements exempted from prohibition. The aforementioned Regulation should regulate the conditions for exempting technology transfer agreements from prohibition, bearing in mind the mentioned agreements specificities. The proposed solutions in the Draft Regulation referring to know how will be the subject of analysis in this paper.
О ПОТРЕБИ ЗА ДУГОТРАЈНОМ НЕГОМ И УЛОЗИ ДРЖАВЕ У ЊЕНОМ ОБЕЗБЕЂИВАЊУ
Како се друштва крећу кроз процес индустријализације и развоја, она доживљавају демографску транзицију која резултира повећањем дуговечности, растом броја старијих лица у укупној популацији и опстанком субпопулацијских група које у прошлим временима неретко нису успевале да преживе рано детињство. Иако ефекат продуженог животног века на здравствено стање и преваленцу инвалидитета није јасан, а утицај напретка у медицинским наукама и пракси на квалитет живота старијих лица није лако проценити, продужетак животног века неоспорно резултира све већим бројем старијих лица којима је потребна нека услуга из система дуготрајне неге. Ову тражњу додатно појачава и све већа учесталост неког облика инвалидитета код осталих категорија становништва, као и промена породичних модела која је резултирала трансформацијом начина пружања дуготрајне неге од скоро искључивог фокуса на географски блиску породицу која пружа неплаћену директну свакодневну негу до све већег ослањања на механизме неге са дистанце. Упркос недоумицама о могућем међудејству наведених демографских, породичних и трендова здравственог статуса становништва, мало је сумње у све већу потребу за успостављем система дуготрајне неге лица зависних од туђе неге и помоћи. У овом раду се говори претежно о наведеној потреби, али и о улози државе у њеном обезбеђивању.
ОСВРТ НА СУДСКУ ПРАКСУ ВРХОВНОГ СУДА И АПЕЛАЦИОНИХ СУДОВА РЕПУБЛИКЕ СРБИЈЕ У ПОРОДИЧНОПРАВНИМ СТВАРИМА
Иза нас је готово двадесет година од доношења Породичног закона Републике Србије. То је прилика да се сагледа његова применљивост у пракси, нарочито кроз деловање Врховног суда и апелационих судова. У раду аутор даје сумаран приказ праксе ових судских инстанци у породичноправним стварима, од почетка примене Породичног закона до данашњих дана и своју пажњу посебно фокусира на институте породичног права чија се примена у пракси показала као најспорнија. Ради се о: правном статусу ванбрачне заједнице, утврђивању порекла детета, лишењу родитељског права, издржавању, имовинским односима у породици и насиљу у породици. Аутор у раду, служећи се, у првом реду, методом анализе садржаја (одлука судова), али и правно-догматским, нормативно-правним и историјско-правним методом, кроз анализу изабраних одлука Врховног суда и апелационих судова у Републици Србији проналази и истиче разлике у гледиштима судова у готово истоветним породичним стварима, указује на неуједначеност деловања исте судске инстанце у погледу истоветног спорног породичноправног случаја и неједнак третман странака у поступцима. По схватању аутора, велики број спорних породичноправних случајева у домаћој судској пракси јесте прави показатељ урушавања породице као основне ћелије друштва и може бити редукован, с правне тачке гледишта, тако што би се из Породичног закона Републике Србије „уклониле” уочене нејасноће и непрецизности, дале смернице за ближе одређење употребљених правних стандарда и попуниле све правне празнине које су судска пракса и теорија уочили. Осим тога, неопходно је, уз постојеће, креирати нови правни механизам који би допринео квалитетнијем усаглашавању судске праксе из домена грађанскоправне материје у Републици Србији.
ОСНОВНИ ПРОБЛЕМИ ПРАВНОГ РЕГУЛИСАЊА ДИГИТАЛНЕ ИМОВИНЕ – ПРИМЕРИ У САД, ЕУ И СРБИЈИ
Савремене финансијске технологије (Financial Technologies - FinTech) унапредиле су традиционалне финансије, истовремено су изградиле фундаментално нову финансијску алтернативу. Применом FinTech-а креирани су дигитални финансијски производи који су правно регулисани, међутим, многи крипто производи остају изван права. Тржиште крипто валута јесте дигитални децентрализовани систем који функционише по сопственим правилима која корисници добровољно прихватају, користећи персонализоване дигиталне трансакције. Примена FinTech-а у банкарству представља легалну активност банака с циљем јачања конкурентских предности у пружању финансијких услуга, док је део дигиталних унапређења захтеван од централних банака. Насупрот томе, Blockchain технологија створила је дигиталну финансијску алтернативу, која коришћењем интернета и дељењем оригиналних дигиталних записа, између умрежених корисника широм света, омогућава лицима да директно располажу својим дигиталним новчаницима преко телефона и рачунара, без централизоване контроле и изван банкарских система. У иницијалном периоду примене, Blockchain технологија стварала је отпор и била је игнорисана од државних регулаторних тела, да би након вишегодишње примене, отпочео процес правног регулисања дигиталних производа и тржишта који су настали на темељу Blockchain-а и других дигиталних технологија. Правно регулисање већ развијених и широко коришћених дигиталних тржишта и имовине, јесте тема овог рада, с посебним освртом на правна решења из ове области у САД, ЕУ и Србији. Изазови правног регулисања дигиталне имовине јесу бројни, од недовољног познавања дигиталних технологија до немогућности правног нормирања децентрализованих дигиталних сегмената. Неопходно је да креатори права, као и лица која га примењују, имају основна знања о савременим дигиталним технологијама.
НЕПОСРЕДАН ИЗБОР И ОДГОВОРНОСТ ПРЕДСЕДНИКА РЕПУБЛИКЕ
У раду се анализира непосредан избор председника републике у савременим државама и уставни основ његове правне одговорности. Након уводног разматрања трећег модела поделе власти, полупредседничког система, који карактерише директан избор шефа државе, следи теоријско разматрање о уставној улози шефа државе и његовим функцијама. Посебан акценат је стављен на начин избора, који је примењен у великом броју нових уставних демократија, а што изазива последице у погледу правне одговорности председника републике. Уставна реалност у Србији је посебан део у коме је представљено стање у националном систему са акцентовањем прекорачења уставних овлашћења актуелног шефа државе.
СУСПЕНЗИВНО ДЕЈСТВО ЖАЛБЕ У УПРАВНОМ И ПОРЕСКОМ ПОСТУПКУ
Пажња аутора рада усмерена је на анализу одложног дејства жабе током решавања о управној ствари, упоредо са анализом наведеног дејства редовног правног лека у пореском управном поступку. На анализу суспензивног дејства жалбе у управном поступку, аутори надовезују и опсревацију одложног капацитета тужбе у управном спору, полазећи од чињенице да се поступак решавања једне управне ствари, у пракси, неретко, не окончава пред органима управе у изнорно управном поступку, већ се тај поступак - по тужби, наставља пред судом, синтетишући тако у системски повезано распетљавање управне ствари, и управно-судски поступак. Жалба као редовно правно средство у пореском поступку, по правилу, нема одложно дејство. Разлог томе је заштита интереса државе, јер се у пореском поступку утврђују порези и друге дажбине којима се финансирају јавне потребе. Имајући у виду да је жалба редовно правно средство у правном поступку уведено са циљем заштите законитости и заштите права странака, стиче се утисак да потреба за ефикасношћу фискалног система односи пребагу над овим циљевима. Пред ауторима је више задатака. Први, да дају одговор на питање: Да ли суспензивно дејство жалбе у управном, односно, пореском поступку - у постојећем обиму, доприноси делотворности наведеног правног лека? Други, да оцене квалитет законоског регулисања одложног дејства тужбе у управном спору. Најзад, да на темељима добијених резултата истраживања, понуде решења ових питада de lege ferenda.
НЕУТРАЛНОСТ КАО СУДИЈСКА ВРЛИНА: СУШТИНА, ЗНАЧАЈ И СРОДНИ ПОЈМОВИ
Обично се као кључно својство судова и судија истиче њихова независност. Прецизније, независност суда се тиче његове одвојености од других грана (функција) државне власти које немају наредбодавна нити надзорна овлашћења према судовима, док се независност судије тиче непостојања утицаја на њега од стране других (нарочито државних) субјекта у погледу вођења и исхода поступка. Осим тога, значајно је да су судије непристрасне, тј. да према учесницима у судском поступку поступају без предрасуда. Другим речима, судија мора да учеснике у поступку (нпр. тужиоца и туженог) третира равноправно тј. не сме да буде наклоњен било коме од њих. Не умањујући значај независности и непристрасности судија, сматрамо да је једнако вредно и анализирање неутралности судије, тј. односа судије према важећем праву. Кад судија правно расуђује, дужан је да важеће право посматра као искључујући разлог за одлучивање и образлагање одлуке тј. улога судије није да оцењује супстантивну ваљаност важећег права, него да га примењује. Речју, није на судији да исправља супстантивне грешке законодавца или другог правотворца. Уколико судија евалуира важеће право и одступа од њега услед својих супстантивних ставова (нпр. моралних), тад не може да се говори о правном расуђивању. То не значи да судија треба да игнорише вредности које су садржане у важећем праву, него да судија не сме да у право имплементиране вредносне ставове правотворца замењује својим вредносним системом, будући да је судијска дужност решавање спорова с правне тачке гледишта.